# Jurnalul Oficial C 103E/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 103E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 508 mai 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 103E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 508 mai 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | Consiliu |
| 2007/C 103E/01 | Poziția Comună (CE) nr. 4/2007 adoptată de Consiliu la 5 martie 2007, hotărând în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în vederea adoptării unei Decizii a Parlamentului European și a Consiliului de instituire, pentru perioada 2007-2013, a unui program special de prevenire și combatere a violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor, precum și de protecție a victimelor și grupurilor expuse riscurilor (programul Daphne III), ca parte a Programului general Drepturile fundamentale și justiția | 1 |
| 2007/C 103E/02 | Poziția Comună (CE) nr. 5/2007 adoptată de Consiliu la 22 martie 2007, hotărând în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în vederea adoptării unei Decizii a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui al doilea Program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2007-2013) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 103E/03 | Poziția Comună (CE) nr. 6/2007 adoptată de Consiliu la 22 martie 2007, hotărând în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice | 26 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

Consiliu

2007/C 103E/01

Poziția Comună (CE) nr. 4/2007 adoptată de Consiliu la 5 martie 2007, hotărând în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în vederea adoptării unei Decizii a Parlamentului European și a Consiliului de instituire, pentru perioada 2007-2013, a unui program special de prevenire și combatere a violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor, precum și de protecție a victimelor și grupurilor expuse riscurilor (programul Daphne III), ca parte a Programului general Drepturile fundamentale și justiția

1

2007/C 103E/02

Poziția Comună (CE) nr. 5/2007 adoptată de Consiliu la 22 martie 2007, hotărând în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în vederea adoptării unei Decizii a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui al doilea Program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2007-2013) (
  1
  )

1

11

2007/C 103E/03

Poziția Comună (CE) nr. 6/2007 adoptată de Consiliu la 22 martie 2007, hotărând în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

Consiliu

| 8.5.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 103/1

---

POZIȚIA COMUNĂ (CE) Nr. 4/2007

adoptată de Consiliu la 5 martie 2007

în vederea adoptării Deciziei nr. .../.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire, pentru perioada 2007-2013, a unui program special de prevenire și combatere a violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor, precum și de protecție a victimelor și grupurilor expuse riscurilor (programul Daphne III), ca parte a Programului general „Drepturile fundamentale și justiția”

(2007/C 103 E/01)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 152,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Tratatul prevede că în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare trebuie să se asigure un nivel înalt al sănătății umane; articolul 3 alineatul (1) litera (p) cere ca acțiunea Comunității să cuprindă o contribuție la atingerea unui nivel înalt de protecție a sănătății. |
| --- | --- |

(1)

Tratatul prevede că în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare trebuie să se asigure un nivel înalt al sănătății umane; articolul 3 alineatul (1) litera (p) cere ca acțiunea Comunității să cuprindă o contribuție la atingerea unui nivel înalt de protecție a sănătății.

| (2) | Acțiunea Comunității ar trebui să completeze politicile naționale care urmăresc îmbunătățirea stării de sănătate publică, înlăturând sursele de pericol pentru sănătatea umană. |
| --- | --- |

(2)

Acțiunea Comunității ar trebui să completeze politicile naționale care urmăresc îmbunătățirea stării de sănătate publică, înlăturând sursele de pericol pentru sănătatea umană.

| (3) | Violența fizică, sexuală și psihologică împotriva copiilor, tinerilor și femeilor, inclusiv amenințările cu asemenea acte, constrângerea sau lipsirea arbitrară de libertate, indiferent că au loc în viața publică sau în cea privată, constituie o încălcare a drepturilor acestora la viață, siguranță, libertate, demnitate și integritate fizică și emoțională și o amenințare serioasă pentru sănătatea fizică și mintală a victimelor unei asemenea violențe. O astfel de violență, întrucât este atât de larg răspândită în Comunitate, constituie o adevărată încălcare a drepturilor fundamentale, un flagel pentru sănătate și un obstacol în calea exercitării cetățeniei într-un mod sigur, liber și echitabil. |
| --- | --- |

(3)

Violența fizică, sexuală și psihologică împotriva copiilor, tinerilor și femeilor, inclusiv amenințările cu asemenea acte, constrângerea sau lipsirea arbitrară de libertate, indiferent că au loc în viața publică sau în cea privată, constituie o încălcare a drepturilor acestora la viață, siguranță, libertate, demnitate și integritate fizică și emoțională și o amenințare serioasă pentru sănătatea fizică și mintală a victimelor unei asemenea violențe. O astfel de violență, întrucât este atât de larg răspândită în Comunitate, constituie o adevărată încălcare a drepturilor fundamentale, un flagel pentru sănătate și un obstacol în calea exercitării cetățeniei într-un mod sigur, liber și echitabil.

| (4) | Organizația Mondială a Sănătății (OMS) definește sănătatea ca o stare de deplină bunăstare fizică, mintală și socială, și nu doar ca absență a bolii sau infirmității. Conform unei rezoluții din 1996 a Adunării OMS, violența reprezintă o problemă majoră de sănătate publică la scară mondială. În raportul său cu privire la violență și sănătate din 3 octombrie 2002, OMS recomandă promovarea unor acțiuni de prevenire primară, întărirea măsurilor luate în favoarea victimelor violenței și intensificarea colaborării și schimbului de informații privind prevenirea violenței. |
| --- | --- |

(4)

Organizația Mondială a Sănătății (OMS) definește sănătatea ca o stare de deplină bunăstare fizică, mintală și socială, și nu doar ca absență a bolii sau infirmității. Conform unei rezoluții din 1996 a Adunării OMS, violența reprezintă o problemă majoră de sănătate publică la scară mondială. În raportul său cu privire la violență și sănătate din 3 octombrie 2002, OMS recomandă promovarea unor acțiuni de prevenire primară, întărirea măsurilor luate în favoarea victimelor violenței și intensificarea colaborării și schimbului de informații privind prevenirea violenței.

| (5) | Aceste principii sunt recunoscute în numeroase convenții, declarații și protocoale ale principalelor organizații și instituții internaționale, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite, Organizația Internațională a Muncii (OIM), Conferința mondială privind femeile și Congresul mondial împotriva exploatării sexuale a copiilor în scop comercial. |
| --- | --- |

(5)

Aceste principii sunt recunoscute în numeroase convenții, declarații și protocoale ale principalelor organizații și instituții internaționale, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite, Organizația Internațională a Muncii (OIM), Conferința mondială privind femeile și Congresul mondial împotriva exploatării sexuale a copiilor în scop comercial.

| (6) | Lupta împotriva violenței ar trebui plasată în contextul protecției drepturilor fundamentale, astfel cum sunt acestea recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (4) și în explicațiile însoțitoare, având în vedere statutul acesteia, care recunoaște, între altele, dreptul la demnitate, egalitate și solidaritate. Carta cuprinde un număr de articole speciale privind protecția și promovarea integrității fizice și mintale, egalitatea de tratament între femei și bărbați, drepturile copilului și nediscriminarea, recunoscând totodată interzicerea tratamentelor inumane sau degradante, a sclaviei și muncii forțate, precum și a exploatării prin muncă a copiilor. Carta recunoaște că un nivel înalt de protecție a sănătății umane este necesar în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare. |
| --- | --- |

(6)

Lupta împotriva violenței ar trebui plasată în contextul protecției drepturilor fundamentale, astfel cum sunt acestea recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (4) și în explicațiile însoțitoare, având în vedere statutul acesteia, care recunoaște, între altele, dreptul la demnitate, egalitate și solidaritate. Carta cuprinde un număr de articole speciale privind protecția și promovarea integrității fizice și mintale, egalitatea de tratament între femei și bărbați, drepturile copilului și nediscriminarea, recunoscând totodată interzicerea tratamentelor inumane sau degradante, a sclaviei și muncii forțate, precum și a exploatării prin muncă a copiilor. Carta recunoaște că un nivel înalt de protecție a sănătății umane este necesar în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare.

| (7) | Comisia a fost chemată de Parlamentul European să elaboreze și să pună în aplicare programe de acțiune în vederea combaterii acestui tip de violență, între altele, prin rezoluțiile sale din 19 mai 2000 privind comunicarea Comisiei adresată Consiliului și Parlamentului European: „Pentru noi acțiuni în lupta împotriva traficului de femei” (5), din 20 septembrie 2001 privind mutilarea genitală a femeilor (6), din 17 ianuarie 2006 privind strategiile de prevenire a traficului de femei și copii care sunt vulnerabili la exploatarea sexuală (7), precum și din 2 februarie 2006 privind situația actuală a combaterii violenței împotriva femeilor și orice acțiune viitoare (8). |
| --- | --- |

(7)

Comisia a fost chemată de Parlamentul European să elaboreze și să pună în aplicare programe de acțiune în vederea combaterii acestui tip de violență, între altele, prin rezoluțiile sale din 19 mai 2000 privind comunicarea Comisiei adresată Consiliului și Parlamentului European: „Pentru noi acțiuni în lupta împotriva traficului de femei” (5), din 20 septembrie 2001 privind mutilarea genitală a femeilor (6), din 17 ianuarie 2006 privind strategiile de prevenire a traficului de femei și copii care sunt vulnerabili la exploatarea sexuală (7), precum și din 2 februarie 2006 privind situația actuală a combaterii violenței împotriva femeilor și orice acțiune viitoare (8).

| (8) | Programul de acțiune comunitară instituit prin Decizia nr. 293/2000/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 ianuarie 2000 de adoptare a programului de acțiune comunitară (programul Daphne) (2000-2003) pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor (9) a contribuit la creșterea gradului de sensibilizare a opiniei publice din Uniunea Europeană pe această temă, precum și la intensificarea și consolidarea cooperării între organizațiile din statele membre care sunt active în domeniul combaterii violenței. |
| --- | --- |

(8)

Programul de acțiune comunitară instituit prin Decizia nr. 293/2000/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 ianuarie 2000 de adoptare a programului de acțiune comunitară (programul Daphne) (2000-2003) pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor (9) a contribuit la creșterea gradului de sensibilizare a opiniei publice din Uniunea Europeană pe această temă, precum și la intensificarea și consolidarea cooperării între organizațiile din statele membre care sunt active în domeniul combaterii violenței.

| (9) | Programul de acțiune comunitară instituit prin Decizia nr. 803/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 de adoptare a unui program de acțiune comunitară (2004-2008) pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor și pentru protejarea victimelor și a grupurilor de risc (programul Daphne II) (10) a dezvoltat în continuare rezultatele obținute deja de programul Daphne; în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Decizia nr. 803/2004/CE, Comisia ia măsurile necesare pentru a asigura consecvența creditelor anuale cu noile perspective financiare. |
| --- | --- |

(9)

Programul de acțiune comunitară instituit prin Decizia nr. 803/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 de adoptare a unui program de acțiune comunitară (2004-2008) pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor și pentru protejarea victimelor și a grupurilor de risc (programul Daphne II) (10) a dezvoltat în continuare rezultatele obținute deja de programul Daphne; în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Decizia nr. 803/2004/CE, Comisia ia măsurile necesare pentru a asigura consecvența creditelor anuale cu noile perspective financiare.

| (10) | Este de dorit să se asigure continuitatea proiectelor susținute de programele Daphne și Daphne II. |
| --- | --- |

(10)

Este de dorit să se asigure continuitatea proiectelor susținute de programele Daphne și Daphne II.

| (11) | Este important și necesar să se recunoască consecințele grave, imediate și pe termen lung ale violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor pentru sănătatea fizică și mintală a acestora și pentru dezvoltarea lor psihologică și socială, precum și pentru egalitatea șanselor celor în cauză, pentru indivizi, familii și comunități, ca și costurile sociale și economice ridicate suportate de societate în ansamblul său. |
| --- | --- |

(11)

Este important și necesar să se recunoască consecințele grave, imediate și pe termen lung ale violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor pentru sănătatea fizică și mintală a acestora și pentru dezvoltarea lor psihologică și socială, precum și pentru egalitatea șanselor celor în cauză, pentru indivizi, familii și comunități, ca și costurile sociale și economice ridicate suportate de societate în ansamblul său.

| (12) | Violența împotriva femeilor îmbracă multe forme, de la violența în familie, care este frecventă la toate nivelurile societății, până la practicile tradiționale vătămătoare asociate cu manifestările de violență fizică împotriva femeilor, cum ar fi mutilarea genitală și „crimele de onoare”, care constituie o formă specială de violență împotriva femeilor. |
| --- | --- |

(12)

Violența împotriva femeilor îmbracă multe forme, de la violența în familie, care este frecventă la toate nivelurile societății, până la practicile tradiționale vătămătoare asociate cu manifestările de violență fizică împotriva femeilor, cum ar fi mutilarea genitală și „crimele de onoare”, care constituie o formă specială de violență împotriva femeilor.

| (13) | În conformitate cu programul stabilit prin prezenta decizie („programul”), copiii, tinerii sau femeile care sunt martorii agresării unei rude apropiate trebuie considerați victime ale violenței. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu programul stabilit prin prezenta decizie („programul”), copiii, tinerii sau femeile care sunt martorii agresării unei rude apropiate trebuie considerați victime ale violenței.

| (14) | În ceea ce privește prevenirea violenței, inclusiv abuzurile și exploatarea sexuală a copiilor, tinerilor și femeilor, precum și protecția victimelor și a grupurilor expuse riscurilor, Uniunea Europeană poate aduce un plus de valoare la acțiunile care urmează să fie întreprinse cu precădere de către statele membre în următoarele moduri: difuzarea și schimbul de informații, experiență și bune practici; promovarea unei abordări inovatoare; stabilirea de comun acord a priorităților; crearea de rețele de întrajutorare acolo unde acest lucru este oportun; selecția de proiecte la scară comunitară, inclusiv proiecte de sprijinire a liniilor telefonice de asistență sau de urgență accesibile gratuite pentru copiii dispăruți și exploatați sexual; motivarea și mobilizarea tuturor părților implicate și campanii de sensibilizare la scară europeană împotriva violenței. Aceste acțiuni trebuie să cuprindă, de asemenea, acordarea de sprijin copiilor, tinerilor și femeilor care sunt victime ale traficului de ființe umane. |
| --- | --- |

(14)

În ceea ce privește prevenirea violenței, inclusiv abuzurile și exploatarea sexuală a copiilor, tinerilor și femeilor, precum și protecția victimelor și a grupurilor expuse riscurilor, Uniunea Europeană poate aduce un plus de valoare la acțiunile care urmează să fie întreprinse cu precădere de către statele membre în următoarele moduri: difuzarea și schimbul de informații, experiență și bune practici; promovarea unei abordări inovatoare; stabilirea de comun acord a priorităților; crearea de rețele de întrajutorare acolo unde acest lucru este oportun; selecția de proiecte la scară comunitară, inclusiv proiecte de sprijinire a liniilor telefonice de asistență sau de urgență accesibile gratuite pentru copiii dispăruți și exploatați sexual; motivarea și mobilizarea tuturor părților implicate și campanii de sensibilizare la scară europeană împotriva violenței. Aceste acțiuni trebuie să cuprindă, de asemenea, acordarea de sprijin copiilor, tinerilor și femeilor care sunt victime ale traficului de ființe umane.

| (15) | Deoarece cauzele profunde și consecințele violenței pot fi adesea abordate în mod eficient de organizațiile locale și regionale în cooperare cu organizațiile omoloage din alte state membre, prezentul program trebuie să acorde importanța cuvenită măsurilor și acțiunilor preventive întreprinse la nivel local și regional în vederea sprijinirii victimelor. |
| --- | --- |

(15)

Deoarece cauzele profunde și consecințele violenței pot fi adesea abordate în mod eficient de organizațiile locale și regionale în cooperare cu organizațiile omoloage din alte state membre, prezentul program trebuie să acorde importanța cuvenită măsurilor și acțiunilor preventive întreprinse la nivel local și regional în vederea sprijinirii victimelor.

| (16) | Întrucât obiectivele prezentei decizii, și anume acelea de a preveni și combate toate formele de violență împotriva copiilor, tinerilor și femeilor, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, datorită necesității de a avea un schimb de informații la nivelul Comunității, precum și o popularizare la scară europeană a bunelor practici în domeniu, iar acest lucru poate fi realizat mai bine la nivel comunitar datorită nevoii de a avea o abordare coordonată și multidisciplinară și având în vedere amploarea sau impactul programului, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(16)

Întrucât obiectivele prezentei decizii, și anume acelea de a preveni și combate toate formele de violență împotriva copiilor, tinerilor și femeilor, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, datorită necesității de a avea un schimb de informații la nivelul Comunității, precum și o popularizare la scară europeană a bunelor practici în domeniu, iar acest lucru poate fi realizat mai bine la nivel comunitar datorită nevoii de a avea o abordare coordonată și multidisciplinară și având în vedere amploarea sau impactul programului, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (17) | Prezenta decizie stabilește, pentru întreaga durată a programului, un pachet financiar care constituie referința principală pentru autoritatea bugetară, în cursul procedurii bugetare anuale, în sensul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (11). |
| --- | --- |

(17)

Prezenta decizie stabilește, pentru întreaga durată a programului, un pachet financiar care constituie referința principală pentru autoritatea bugetară, în cursul procedurii bugetare anuale, în sensul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (11).

| (18) | Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (12), denumit în continuare „Regulamentul financiar”, și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei (13) de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002, care protejează interesele financiare ale Comunității, trebuie să fie aplicate ținând seama de principiile simplității și consecvenței în alegerea instrumentelor bugetare, de limitarea numărului de cazuri în care Comisiei îi revine responsabilitatea directă de a le pune în aplicare și gestiona, precum și de proporționalitatea necesară între valoarea resurselor și sarcina administrativă pe care o implică recurgerea la acestea. |
| --- | --- |

(18)

Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (12), denumit în continuare „Regulamentul financiar”, și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei (13) de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002, care protejează interesele financiare ale Comunității, trebuie să fie aplicate ținând seama de principiile simplității și consecvenței în alegerea instrumentelor bugetare, de limitarea numărului de cazuri în care Comisiei îi revine responsabilitatea directă de a le pune în aplicare și gestiona, precum și de proporționalitatea necesară între valoarea resurselor și sarcina administrativă pe care o implică recurgerea la acestea.

| (19) | De asemenea, trebuie luate măsuri adecvate pentru a preveni neregulile și fraudele și trebuie întreprinse acțiuni corespunzătoare pentru recuperarea fondurilor pierdute, achitate incorect sau utilizate neadecvat, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (14), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de către Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (15) și cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de către Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (16). |
| --- | --- |

(19)

De asemenea, trebuie luate măsuri adecvate pentru a preveni neregulile și fraudele și trebuie întreprinse acțiuni corespunzătoare pentru recuperarea fondurilor pierdute, achitate incorect sau utilizate neadecvat, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (14), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de către Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (15) și cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de către Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (16).

| (20) | Regulamentul financiar cere emiterea unui act de bază care să acopere subvențiile de funcționare. |
| --- | --- |

(20)

Regulamentul financiar cere emiterea unui act de bază care să acopere subvențiile de funcționare.

| (21) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (17). |
| --- | --- |

(21)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (17).

| (22) | Participarea echilibrată a femeilor și bărbaților la procesul decizional reprezintă un element esențial pentru realizarea unei egalități reale între femei și bărbați. În consecință, statele membre ar trebui să facă tot posibilul pentru a asigura egalitatea între femei și bărbați în componența comitetului menționat la articolul 10, |
| --- | --- |

(22)

Participarea echilibrată a femeilor și bărbaților la procesul decizional reprezintă un element esențial pentru realizarea unei egalități reale între femei și bărbați. În consecință, statele membre ar trebui să facă tot posibilul pentru a asigura egalitatea între femei și bărbați în componența comitetului menționat la articolul 10,

DECID:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Pornind de la politicile și obiectivele stabilite de programele Daphne și Daphne II, prezenta decizie instituie un program special de prevenire și combatere a violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor și de protecție a victimelor și a grupurilor expuse riscurilor („programul Daphne III”), denumit în continuare „programul”, ca parte a Programului general „Drepturile fundamentale și justiția”, cu scopul de a contribui la obținerea unui nivel înalt de protecție împotriva violenței, în vederea sporirii protecției sănătății fizice și mintale.

(2)   Programul acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și 31 decembrie 2013.

(3)   În sensul programului, termenul „copii” se referă la grupa de vârstă cuprinsă între 0 și 18 ani, în conformitate cu instrumentele internaționale privind drepturile copilului.

(4)   Cu toate acestea, se consideră că proiectele care cuprind acțiuni special concepute pentru grupuri de beneficiari cum ar fi, de exemplu, „adolescenții” (cu vârste cuprinse între 13 și 19 ani) sau persoanele cu vârste cuprinse între 12 și 25 de ani se adresează categoriei „tinerilor”.

Articolul 2

Obiective generale

(1)   Scopul programului este de a contribui la protecția copiilor, tinerilor și femeilor împotriva tuturor formelor de violență și de a atinge un nivel înalt de protecție a sănătății, de bunăstare și coeziune socială.

(2)   Fără a aduce atingere obiectivelor și competențelor Comunității Europene, obiectivele generale ale programului trebuie să contribuie, în special atunci când este vorba de copii, tineri și femei, la dezvoltarea politicilor Comunității și, în special, a celor referitoare la sănătatea publică, drepturile omului și egalitatea de gen, precum și la acțiunile menite să apere drepturile copilului și la lupta împotriva traficului de ființe umane și a exploatării sexuale.

Articolul 3

Obiectivul special

Programul are ca obiectiv special să contribuie la prevenirea și la lupta împotriva tuturor formelor de violență care au loc în public sau în privat împotriva copiilor, tinerilor și femeilor, inclusiv a exploatării sexuale și a traficului cu ființe umane prin luarea de măsuri preventive și acordarea de sprijin și protecție victimelor și grupurilor expuse riscurilor. Aceasta se realizează prin intermediul următoarelor acțiuni transnaționale sau al altor tipuri de acțiuni menționate la articolul 4:

| (a) | oferirea de asistență și încurajare organizațiilor neguvernamentale (ONG) și altor organizații care activează în acest domeniu, astfel cum se menționează la articolul 7; |
| --- | --- |

(a)

oferirea de asistență și încurajare organizațiilor neguvernamentale (ONG) și altor organizații care activează în acest domeniu, astfel cum se menționează la articolul 7;

| (b) | elaborarea și punerea în aplicare a activităților de sensibilizare orientate către grupuri speciale de destinatari, cum ar fi anumite profesii, autorități competente, segmente determinate ale publicului larg și ale grupurilor expuse riscurilor, cu scopul atât al îmbunătățirii înțelegerii și al promovării adoptării unei toleranțe zero în raport cu violența, cât și al încurajării sprijinirii victimelor și al aducerii cazurilor de violență la cunoștința autorităților competente; |
| --- | --- |

(b)

elaborarea și punerea în aplicare a activităților de sensibilizare orientate către grupuri speciale de destinatari, cum ar fi anumite profesii, autorități competente, segmente determinate ale publicului larg și ale grupurilor expuse riscurilor, cu scopul atât al îmbunătățirii înțelegerii și al promovării adoptării unei toleranțe zero în raport cu violența, cât și al încurajării sprijinirii victimelor și al aducerii cazurilor de violență la cunoștința autorităților competente;

| (c) | difuzarea rezultatelor obținute în cadrul programelor Daphne și Daphne II, inclusiv adaptarea, transferul și utilizarea lor de către alți beneficiari sau în alte zone geografice; |
| --- | --- |

(c)

difuzarea rezultatelor obținute în cadrul programelor Daphne și Daphne II, inclusiv adaptarea, transferul și utilizarea lor de către alți beneficiari sau în alte zone geografice;

| (d) | identificarea și consolidarea activităților care contribuie la tratamentul pozitiv al persoanelor expuse riscului violenței, și anume alegerea unei abordări care încurajează respectul pentru aceste persoane și promovează bunăstarea și împlinirea acestora; |
| --- | --- |

(d)

identificarea și consolidarea activităților care contribuie la tratamentul pozitiv al persoanelor expuse riscului violenței, și anume alegerea unei abordări care încurajează respectul pentru aceste persoane și promovează bunăstarea și împlinirea acestora;

| (e) | instituirea și susținerea unor rețele multidisciplinare în vederea consolidării cooperării dintre ONG-uri și alte organizații active în acest domeniu; |
| --- | --- |

(e)

instituirea și susținerea unor rețele multidisciplinare în vederea consolidării cooperării dintre ONG-uri și alte organizații active în acest domeniu;

| (f) | asigurarea lărgirii bazei de informații documentate și a bagajului de cunoștințe, a schimbului, identificării și difuzării de informații și de bune practici, inclusiv prin intermediul cercetării, al instruirii, al vizitelor de studiu și al schimbului de personal; |
| --- | --- |

(f)

asigurarea lărgirii bazei de informații documentate și a bagajului de cunoștințe, a schimbului, identificării și difuzării de informații și de bune practici, inclusiv prin intermediul cercetării, al instruirii, al vizitelor de studiu și al schimbului de personal;

| (g) | proiectarea și testarea de materiale de sensibilizare și educaționale privind prevenirea violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor și suplimentarea și adaptarea materialelor deja disponibile în alte zone geografice sau pentru alte grupuri țintă; |
| --- | --- |

(g)

proiectarea și testarea de materiale de sensibilizare și educaționale privind prevenirea violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor și suplimentarea și adaptarea materialelor deja disponibile în alte zone geografice sau pentru alte grupuri țintă;

| (h) | studierea fenomenelor referitoare la violență și impactul acesteia atât asupra victimelor, cât și asupra societății în ansamblu, inclusiv costurile sociale, economice și în materie de asistență medicală, cu scopul combaterii cauzelor profunde ale violenței la toate nivelurile societății; |
| --- | --- |

(h)

studierea fenomenelor referitoare la violență și impactul acesteia atât asupra victimelor, cât și asupra societății în ansamblu, inclusiv costurile sociale, economice și în materie de asistență medicală, cu scopul combaterii cauzelor profunde ale violenței la toate nivelurile societății;

| (i) | dezvoltarea și punerea în aplicare a programelor de sprijin pentru victimele și persoanele expuse riscurilor și a programelor de intervenție adresate făptuitorilor, în condițiile asigurării siguranței victimelor. |
| --- | --- |

(i)

dezvoltarea și punerea în aplicare a programelor de sprijin pentru victimele și persoanele expuse riscurilor și a programelor de intervenție adresate făptuitorilor, în condițiile asigurării siguranței victimelor.

Articolul 4

Tipuri de acțiuni

În vederea urmăririi obiectivelor generale și a celor speciale enunțate la articolele 2 și 3, programul sprijină următoarele tipuri de acțiuni, în condițiile enunțate de programele anuale de lucru:

| (a) | acțiuni speciale întreprinse de către Comisie, cum ar fi studii și cercetări, sondaje de opinie și analize, elaborarea de indicatori și metodologii, colectarea, elaborarea și difuzarea de date și statistici, seminarii, conferințe și reuniuni ale experților, organizarea de campanii și evenimente publice, crearea și întreținerea unui serviciu de asistență și a siturilor internet, întocmirea și difuzarea de materiale informative (inclusiv aplicații informatice și resurse de pregătire), crearea și facilitarea existenței unui centru de reflecție al părților interesate care să ofere consiliere de specialitate privind violența, sprijin acordat altor rețele de experți naționali, precum și activități de analiză, monitorizare și evaluare; |
| --- | --- |

(a)

acțiuni speciale întreprinse de către Comisie, cum ar fi studii și cercetări, sondaje de opinie și analize, elaborarea de indicatori și metodologii, colectarea, elaborarea și difuzarea de date și statistici, seminarii, conferințe și reuniuni ale experților, organizarea de campanii și evenimente publice, crearea și întreținerea unui serviciu de asistență și a siturilor internet, întocmirea și difuzarea de materiale informative (inclusiv aplicații informatice și resurse de pregătire), crearea și facilitarea existenței unui centru de reflecție al părților interesate care să ofere consiliere de specialitate privind violența, sprijin acordat altor rețele de experți naționali, precum și activități de analiză, monitorizare și evaluare;

| (b) | proiecte transnaționale specifice de interes comunitar care implică cel puțin două state membre în condițiile enunțate de programele anuale de lucru; |
| --- | --- |

(b)

proiecte transnaționale specifice de interes comunitar care implică cel puțin două state membre în condițiile enunțate de programele anuale de lucru;

| (c) | sprijin oferit activităților ONG-urilor sau altor organizații care urmăresc un scop de interes general european privind obiectivele generale ale programului, prevăzute la articolul 2, în condițiile enunțate de programele anuale de lucru. |
| --- | --- |

(c)

sprijin oferit activităților ONG-urilor sau altor organizații care urmăresc un scop de interes general european privind obiectivele generale ale programului, prevăzute la articolul 2, în condițiile enunțate de programele anuale de lucru.

Articolul 5

Participarea țărilor terțe

Următoarele țări pot să participe la acțiunile programului:

| (a) | țări cu care Uniunea Europeană a semnat tratate de aderare; |
| --- | --- |

(a)

țări cu care Uniunea Europeană a semnat tratate de aderare;

| (b) | țări candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și termenii și condițiile generale de participare a respectivelor țări la programele comunitare stabilite, respectiv, de acordul-cadru și de deciziile consiliilor de asociere; |
| --- | --- |

(b)

țări candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și termenii și condițiile generale de participare a respectivelor țări la programele comunitare stabilite, respectiv, de acordul-cadru și de deciziile consiliilor de asociere;

| (c) | statele AELS care sunt părți la Acordul SEE, în conformitate cu dispozițiile respectivului acord; |
| --- | --- |

(c)

statele AELS care sunt părți la Acordul SEE, în conformitate cu dispozițiile respectivului acord;

| (d) | țările din Balcanii occidentali, în conformitate cu aranjamentele care urmează să fie stabilite cu țările respective în limitele acordurilor-cadru privind principiile generale de participare a acestora la programele comunitare. |
| --- | --- |

(d)

țările din Balcanii occidentali, în conformitate cu aranjamentele care urmează să fie stabilite cu țările respective în limitele acordurilor-cadru privind principiile generale de participare a acestora la programele comunitare.

Proiectele pot asocia țările candidate care nu participă la program, în cazul în care aceasta ar contribui la pregătirea lor pentru aderare, sau alte țări terțe care nu participă la program, în cazul în care aceasta servește scopului proiectelor în cauză.

Articolul 6

Beneficiari și grupuri-țintă

(1)   Programul se desfășoară în beneficiul copiilor, tinerilor și al femeilor care sunt sau riscă să devină victime ale violenței.

(2)   Principalele grupuri de beneficiari ai programului sunt, printre altele, familiile, cadrele didactice și personalul educativ, asistenții sociali, poliția și poliția de frontieră, autoritățile locale, naționale și militare, personalul medical și paramedical, personalul judiciar, ONG-urile, sindicatele și comunitățile religioase.

Articolul 7

Accesul la program

Accesul la program este deschis organizațiilor și instituțiilor private sau publice (autorități locale competente la nivelul corespunzător, departamente universitare și centre de cercetare) care acționează în scopul prevenirii și combaterii violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor sau al protejării împotriva acestui tip de violență sau al oferirii de sprijin victimelor, ori al punerii în aplicare a măsurilor care urmăresc să promoveze respingerea unei asemenea violențe sau să încurajeze schimbarea atitudinii și a comportamentului față de grupurile vulnerabile și de victimele violenței.

Articolul 8

Tipurile de intervenție

(1)   Finanțarea comunitară poate lua următoarele forme juridice:

| — | subvenții, |
| --- | --- |

—

subvenții,

| — | contracte de achiziții publice. |
| --- | --- |

—

contracte de achiziții publice.

(2)   Subvențiile comunitare sunt acordate în urma analizării solicitărilor primite după lansarea cererilor de ofertă, cu excepția cazurilor excepționale de urgență justificate corespunzător sau în cazul în care caracteristicile beneficiarului nu permit alternativă pentru o anumită acțiune. Subvențiile comunitare sunt oferite prin subvențiile de funcționare și cele de acțiune. Nivelul maxim de cofinanțare este precizat în programele anuale de lucru.

(3)   De asemenea, se pot prevedea cheltuieli pentru măsuri complementare, prin contracte de achiziții publice, situație în care fondurile comunitare acoperă achiziția de servicii și de bunuri, direct legate de obiectivele programului. Aceasta acoperă, între altele, cheltuielile de informare și comunicare, pregătire, punere în aplicare, monitorizare, verificare și evaluare a proiectelor, politicilor, programelor și a legislației.

Articolul 9

Dispoziții de punere în aplicare

(1)   Comisia pune în aplicare asistența comunitară în conformitate cu regulamentul financiar.

(2)   Pentru a pune în aplicare programul, în limitele obiectivelor generale ale programului prevăzute la articolul 2, Comisia adoptă un program anual de lucru în care își prezintă obiectivele speciale, prioritățile tematice, o descriere a măsurilor însoțitoare prevăzute la articolul 8 și, în cazul în care este necesar, o listă de alte acțiuni. Programul anual de lucru stabilește procentajul minim al cheltuielilor anuale care urmează să fie alocat subvențiilor.

(3)   Programul de lucru anual se adoptă în conformitate cu procedura de gestionare menționată la articolul 10 alineatul (2).

(4)   Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii cu privire la toate celelalte aspecte se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 10 alineatul (3).

(5)   Procedurile de evaluare și de acordare referitoare la subvențiile de acțiune țin seama, între altele, de criteriile următoare:

| (a) | obiectivele generale și speciale, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3, și măsurile luate în diferitele domenii, astfel cum sunt prevăzute la articolul 3, și conformitatea cu programul anual de lucru; |
| --- | --- |

(a)

obiectivele generale și speciale, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3, și măsurile luate în diferitele domenii, astfel cum sunt prevăzute la articolul 3, și conformitatea cu programul anual de lucru;

| (b) | calitatea acțiunii propuse privind conceperea, organizarea, prezentarea acesteia și rezultatele așteptate; |
| --- | --- |

(b)

calitatea acțiunii propuse privind conceperea, organizarea, prezentarea acesteia și rezultatele așteptate;

| (c) | suma solicitată pentru finanțarea comunitară și rentabilitatea sa în materie de costuri în raport cu rezultatele așteptate; |
| --- | --- |

(c)

suma solicitată pentru finanțarea comunitară și rentabilitatea sa în materie de costuri în raport cu rezultatele așteptate;

| (d) | impactul rezultatelor așteptate asupra obiectivelor generale și speciale ale programului, definite la articolele 2 și 3, precum și asupra măsurilor luate în diferitele domenii, astfel cum sunt prevăzute la articolul 3; |
| --- | --- |

(d)

impactul rezultatelor așteptate asupra obiectivelor generale și speciale ale programului, definite la articolele 2 și 3, precum și asupra măsurilor luate în diferitele domenii, astfel cum sunt prevăzute la articolul 3;

| (e) | inovația. |
| --- | --- |

(e)

inovația.

(6)   Cererile pentru subvenții de funcționare, menționate la articolul 4 litera (c), sunt evaluate în raport cu:

| (a) | consecvența cu obiectivele programului; |
| --- | --- |

(a)

consecvența cu obiectivele programului;

| (b) | calitatea activităților planificate; |
| --- | --- |

(b)

calitatea activităților planificate;

| (c) | posibilul efect de multiplicare a acestor activități asupra publicului; |
| --- | --- |

(c)

posibilul efect de multiplicare a acestor activități asupra publicului;

| (d) | impactul geografic al activităților desfășurate; |
| --- | --- |

(d)

impactul geografic al activităților desfășurate;

| (e) | implicarea cetățenilor în organizarea organismelor în cauză; |
| --- | --- |

(e)

implicarea cetățenilor în organizarea organismelor în cauză;

| (f) | rata de rentabilitate în materie de costuri a activității propuse. |
| --- | --- |

(f)

rata de rentabilitate în materie de costuri a activității propuse.

Articolul 10

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 4 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.

Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la două luni.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.

(4)   Comitetul își stabilește regulamentul de procedură.

Articolul 11

Complementaritatea

(1)   Sinergiile și complementaritatea cu alte instrumente comunitare sunt de dorit, în special cu programele generale „Siguranța și apărarea libertăților” și „Solidaritatea și gestiunea fluxurilor migratorii”, al 7-lea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare, precum și cu programele privind protecția sănătății, „Ocuparea forței de muncă și solidaritatea socială — PROGRESS” și „Un internet mai sigur Plus”. Se va urmări, de asemenea, complementaritatea cu Institutul European pentru Egalitatea între Sexe. Elementul statistic al informațiilor privind violența va fi dezvoltat în colaborare cu statele membre, folosindu-se programul statistic comunitar ori de câte ori este necesar.

(2)   Programul poate folosi resursele în comun cu alte instrumente comunitare și, în special, cu programele generale „Securitatea și apărarea libertăților”, „Solidaritatea și gestiunea fluxurilor migratorii” și al 7-lea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare, în scopul de a pune în aplicare acțiuni care îndeplinesc obiectivele tuturor programelor.

(3)   Operațiunile finanțate în temeiul prezentei decizii nu pot fi finanțate pentru realizarea acelorași scopuri prin alte instrumente financiare ale Comunității. Comisia se asigură că beneficiarii programului îi furnizează informații în legătură cu finanțarea primită din partea bugetului general al Uniunii Europene și din alte surse, precum și informații despre cererile de finanțare în curs.

Articolul 12

Finanțarea

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a prezentei decizii se stabilește la 116,85 milioane EUR pentru perioada prevăzută la articolul 1.

(2)   Alocările pentru acțiunile prevăzute în program se includ în creditele anuale ale bugetului general al Uniunii Europene. Creditele anuale disponibile sunt autorizate de autoritatea bugetară în limita cadrului financiar.

Articolul 13

Monitorizarea

(1)   Pentru orice acțiune finanțată de program, Comisia se asigură că beneficiarul prezintă rapoarte tehnice și financiare privind evoluția lucrărilor. De asemenea, se prezintă un raport final în termen de trei luni de la finalizarea acțiunii. Comisia stabilește forma și conținutul rapoartelor.

(2)   Comisia se asigură că acordurile și contractele decurgând din punerea în aplicare a programului prevăd în mod special supravegherea și controlul financiar efectuate de către Comisie (sau oricare reprezentant autorizat de aceasta), în cazul în care este necesar, prin controale la fața locului, inclusiv prin sondaj, precum și operațiuni de audit din partea Curții de Conturi.

(3)   Pe o perioadă de cinci ani de la ultima plată legată de o acțiune, Comisia solicită ca beneficiarul asistenței financiare să păstreze la dispoziția Comisiei toate documentele justificative privind cheltuielile aferente acțiunii.

(4)   Pe baza rezultatelor rapoartelor și a controalelor prin sondaj menționate la alineatele (1) și (2), în cazul în care este necesar, Comisia adaptează volumul sau condițiile în care se alocă asistența financiară aprobată inițial, precum și calendarul plăților.

(5)   Comisia ia orice altă măsură necesară pentru a verifica dacă acțiunile finanțate se desfășoară corect și cu respectarea dispozițiilor prezentei decizii și ale Regulamentului financiar.

Articolul 14

Protecția intereselor financiare ale Comunității

(1)   Comisia se asigură că, la punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentei decizii, interesele financiare ale Comunității sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive de luptă împotriva fraudei, corupției și altor activități ilegale, prin controale eficiente și prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, iar în cazul în care se constată nereguli, prin aplicarea de sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95, cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, precum și cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

(2)   În ceea ce privește acțiunile comunitare finanțate în cadrul programului, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 și Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 se aplică oricărei încălcări a dispozițiilor dreptului comunitar, inclusiv încălcării unei obligații contractuale stabilite în temeiul programului, care rezultă dintr-o acțiune sau omisiune a unui operator economic, care are sau ar putea avea efectul de a prejudicia, printr-o cheltuială nejustificată, bugetul general al Uniunii Europene sau bugetele gestionate în acest cadru.

(3)   Comisia reduce, suspendă sau recuperează cuantumul asistenței financiare acordate unei acțiuni în cazul în care constată nereguli, inclusiv nerespectarea dispozițiilor prezentei decizii sau ale deciziei în cauză, ori ale contractului sau acordului de acordare a sprijinului financiar respectiv, sau dacă se constată că acțiunea a făcut obiectul unei schimbări incompatibile cu natura sau cu condițiile de punere în aplicare a proiectului fără solicitarea acordului Comisiei.

(4)   În cazul în care nu au fost respectate termenele sau în cazul în care progresele înregistrate în punerea în aplicare a acțiunii justifică doar o parte a asistenței financiare alocate, Comisia solicită beneficiarului să transmită observațiile sale într-un termen anume. În cazul în care beneficiarul nu trimite un răspuns satisfăcător, Comisia poate anula restul asistenței financiare și solicita restituirea sumelor plătite anterior.

(5)   Orice plată necuvenită se restituie Comisiei. Oricăror sume nerestituite la timp conform condițiilor stabilite de regulamentul financiar li se adaugă dobânzi.

Articolul 15

Evaluarea

(1)   Programul va fi monitorizat cu regularitate pentru a urmări punerea în aplicare a activităților desfășurate în cadrul acestuia.

(2)   Comisia asigură evaluarea cu regularitate, independentă și externă a programului.

(3)   Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului:

| (a) | un raport intermediar de evaluare cu privire la rezultatele obținute și la aspectele cantitative și calitative ale punerii în aplicare a programului, până la 31 martie 2011, însoțit de o listă cuprinzând proiectele și măsurile finanțate; |
| --- | --- |

(a)

un raport intermediar de evaluare cu privire la rezultatele obținute și la aspectele cantitative și calitative ale punerii în aplicare a programului, până la 31 martie 2011, însoțit de o listă cuprinzând proiectele și măsurile finanțate;

| (b) | o comunicare cu privire la continuarea prezentului program, până la 31 mai 2012; |
| --- | --- |

(b)

o comunicare cu privire la continuarea prezentului program, până la 31 mai 2012;

| (c) | un raport de evaluare ex post cu privire la punerea în aplicare și la rezultatele programului, până la 31 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(c)

un raport de evaluare ex post cu privire la punerea în aplicare și la rezultatele programului, până la 31 decembrie 2014.

Articolul 16

Publicarea proiectelor

Comisia publică anual o listă a proiectelor finanțate în cadrul prezentului program, însoțită de o scurtă descriere a fiecărui proiect.

Articolul 17

Măsuri tranzitorii

Decizia nr. 803/2004/CE se abrogă. Acțiunile începute în temeiul respectivei decizii continuă să fie reglementate de aceasta până la încheierea lor.

Articolul 18

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Aceasta se aplică de la ...

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președintele

...

Pentru Consiliu

Președintele

...

---

(1)  JO C 69, 21.3.2006, p. 1.

1

(2)  JO C 192, 16.8.2006, p. 25.

2

(3)  Avizul Parlamentului European din 5 septembrie 2006 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial), Poziţia Comună a Consiliului din 5 martie 2007 şi Poziţia Parlamentului European din 5 septembrie 2006 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  JO C 364, 18.12.2000, p. 1.

4

(5)  JO C 59, 23.2.2001, p. 307.

5

(6)  JO C 77 E, 28.3.2002, p. 126.

6

(7)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 75.

7

(8)  JO C 288 E, 25.11.2006, p. 66.

8

(9)  JO L 34, 9.2.2000, p. 1.

9

(10)  JO L 143, 30.4.2004, p. 1.

10

(11)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

11

(12)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

12

(13)  JO L 357, 31.12.2002, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1248/2006 (JO L 227, 19.8.2006, p. 3).

13

(14)  JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

14

(15)  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

15

(16)  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

16

(17)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. Decizie, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2006/512/CE (JO L 200, 22.7.2006, p. 11).

17

---

EXPUNERE DE MOTIVE A CONSILIULUI

I.   INTRODUCERE

La 13 aprilie 2005, Comisia a prezentat Consiliului, în temeiul articolului 152 din tratat, o propunere de Decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire pentru perioada 2007-2013 a programului specific „Lupta împotriva violenței (Daphne) și prevenirea și informarea cu privire la consumul de stupefiante” în cadrul programului general „Drepturi fundamentale și justiție”.

Cu toate acestea, ca reacție la punctele de vedere exprimate de către Grupul de lucru ad-hoc pentru drepturi fundamentale și cetățenie al Consiliului în ianuarie 2006 și la dorința Comisiei pentru drepturile femeilor a Parlamentului European de a separa programul Daphne de programul de prevenire a consumului de stupefiante, Comisia a prezentat, la 24 mai 2006, o propunere modificată de instituire a două programe specifice.

Comitetul Economic și Social European și-a dat avizul la 19 ianuarie 2006.

Comitetul Regiunilor și-a dat avizul la 16 februarie 2006.

Parlamentul European și-a dat avizul la 5 septembrie 2006 (prima lectură).

Consiliul a adoptat o poziție comună la 5 martie 2007 în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat.

II.   OBIECTIVUL

Prezenta decizie instituie un program de șapte ani, pe perioada 1 ianuarie 2007-31 decembrie 2013, de prevenire și combatere a violenței față de copii, tineri și femei și de protejare a victimelor și a grupurilor de risc (Daphne III). Acesta face parte din programul general „Drepturi fundamentale și justiție” și se bazează pe politicile și obiectivele prevăzute în primul program Daphne și în programul Daphne II.

Obiectivele specifice ale programului urmăresc prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență, inclusiv exploatarea sexuală și traficul de ființe umane, care se produc în mediul public sau privat. Pentru a atinge aceste obiective, programul dispune de un buget total de 116,85 milioane EUR, ceea ce reprezintă o creștere considerabilă în comparație cu programul Daphne II care a avut un buget de 50 milioane EUR pentru o perioadă de 5 ani.

III.   ANALIZA POZIȚIEI COMUNE

1.   Observații generale

Poziția comună a fost adoptată pe baza negocierilor tripartite informale, ca urmare a unei serii de reuniuni ale președinției în exercițiu, ale co-raportorilor și raportorilor sub acoperire și ale reprezentanților Comisiei. La 1 decembrie 2006, Consiliul EPSCO a ajuns la un acord privind acest text și, ca parte a acordului de compromis cu Parlamentul, a convenit asupra unei declarații a Consiliului și a Parlamentului European prin care Comisia este invitată să ia în considerare posibilitatea unei inițiative pentru un an european al combaterii violenței față de copii, tineri și femei (1).

2.   Modificările Parlamentului European

În cadrul primei lecturi pe 5 septembrie 2006, Parlamentul European a adoptat 53 de modificări.

2.1.   Modificările Parlamentului European acceptate de către Consiliu

În poziția sa comună, Consiliul a luat în considerare 32 de modificări. Dintre acestea, Consiliul:

| — | a acceptat în totalitate 7 modificări, pe care le-a acceptat și Comisia în propunerea ei modificată. Aceste modificări sunt următoarele: 6, 13, 22, 25, 30, 50 și 65, |
| --- | --- |

—

a acceptat în totalitate 7 modificări, pe care le-a acceptat și Comisia în propunerea ei modificată. Aceste modificări sunt următoarele: 6, 13, 22, 25, 30, 50 și 65,

| — | a acceptat, în principiu sau în parte, 17 modificări, urmând în principal perspectiva adoptată de către Comisie (nr. 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61, 66), |
| --- | --- |

—

a acceptat, în principiu sau în parte, 17 modificări, urmând în principal perspectiva adoptată de către Comisie (nr. 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61, 66),

| — | a ajuns la un compromis cu Parlamentul asupra a 8 alte modificări (nr. 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63, 64). |
| --- | --- |

—

a ajuns la un compromis cu Parlamentul asupra a 8 alte modificări (nr. 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63, 64).

2.2.   Modificările Parlamentului European care nu au putut fi acceptate de către Consiliu

Consiliul nu a acceptat 19 modificări din motivele explicate de către Comisie în propunerea modificată a acesteia (nr. 14, 17 & 67, 18, 19, 24, 26, 36, 37, 40, 41, 68, 42, 44, 51, 53, 54, 58, 60 și 74).

De asemenea, Consiliul nu a putut accepta modificările 20, 69 și 72 privind Rețeaua europeană a mediatorilor pentru copii (ENOC), deoarece a preferat ca toate organizațiile care vor să poată beneficia de o subvenție de funcționare să fie tratate în mod egal. În consecință, Consiliul a eliminat de asemenea considerentul 13, articolul 4 litera (d) și articolul 9 alineatul (6) din propunerea modificată a Comisiei care menționa o anumită organizație.

3.   Alte modificări efectuate de către Consiliu

La adoptarea poziției comune, Consiliul a efectuat un număr de alte modificări la propunerea modificată a Comisiei, multe dintre acestea fiind modificări de natură strict tehnică. Celelalte modificări majore se referă la următoarele:

| | Considerentul 13: acest considerent din propunerea modificată a Comisiei a fost eliminat deoarece Consiliul nu a acceptat modificarea 20; el a fost însă înlocuit cu o referire la rolul pe care organizațiile locale și regionale l-ar putea juca în combaterea cauzelor profunde și a consecințelor violenței. |
| --- | --- |

Considerentul 13: acest considerent din propunerea modificată a Comisiei a fost eliminat deoarece Consiliul nu a acceptat modificarea 20; el a fost însă înlocuit cu o referire la rolul pe care organizațiile locale și regionale l-ar putea juca în combaterea cauzelor profunde și a consecințelor violenței.

| | Articolul 2 (Obiective generale): Consiliul a preferat să se axeze direct pe problema protejării copiilor, tinerilor și femeilor de toate formele de violență, în loc să menționeze obiectivul mai larg al creării unui spațiu de libertate, securitate și justiție. |
| --- | --- |

Articolul 2 (Obiective generale): Consiliul a preferat să se axeze direct pe problema protejării copiilor, tinerilor și femeilor de toate formele de violență, în loc să menționeze obiectivul mai larg al creării unui spațiu de libertate, securitate și justiție.

| | Articolul 3 (Obiectivul special): din motive de claritate, Consiliul a modificat structura acestui articol, astfel încât există un singur obiectiv special, urmat de o listă cu diferite acțiuni transnaționale. |
| --- | --- |

Articolul 3 (Obiectivul special): din motive de claritate, Consiliul a modificat structura acestui articol, astfel încât există un singur obiectiv special, urmat de o listă cu diferite acțiuni transnaționale.

| | Articolul 4 litera (b) (Tipuri de acțiuni): Consiliul a preferat să revină la situația din Daphne II în care, pentru a putea beneficia de finanțare în cadrul unui anumit program, proiectele de interes comunitar trebuiau să implice cel puțin două, și nu trei, state membre. |
| --- | --- |

Articolul 4 litera (b) (Tipuri de acțiuni): Consiliul a preferat să revină la situația din Daphne II în care, pentru a putea beneficia de finanțare în cadrul unui anumit program, proiectele de interes comunitar trebuiau să implice cel puțin două, și nu trei, state membre.

| | Articolul 5 (Participarea țărilor terțe): a fost schimbată structura articolului pentru a reflecta formula folosită recent în Decizia 771/2006/CE privind Anul european al oportunităților egale pentru toți (2007) (2). |
| --- | --- |

Articolul 5 (Participarea țărilor terțe): a fost schimbată structura articolului pentru a reflecta formula folosită recent în Decizia 771/2006/CE privind Anul european al oportunităților egale pentru toți (2007) (2).

| | Articolul 6 (Beneficiari și grupuri țintă): Consiliul a modificat propunerea Comisiei pentru a face o distincție între beneficiarii programului (copii, tineri și femei care sunt sau riscă să devină victime ale violenței) și principalele grupuri țintă ale acestuia, cum ar fi familiile, profesorii, asistenții sociali și organizațiile neguvernamentale etc. |
| --- | --- |

Articolul 6 (Beneficiari și grupuri țintă): Consiliul a modificat propunerea Comisiei pentru a face o distincție între beneficiarii programului (copii, tineri și femei care sunt sau riscă să devină victime ale violenței) și principalele grupuri țintă ale acestuia, cum ar fi familiile, profesorii, asistenții sociali și organizațiile neguvernamentale etc.

| | Articolul 9 alineatul (2) (Dispoziții de punere în aplicare): Pentru a se asigura că o proporție suficientă a bugetului va fi folosită pentru finanțarea proiectelor transnaționale, alineatul (2) stipulează acum că programul de lucru anual va stabili procentul minim al cheltuielilor anuale care va fi alocat subvențiilor. |
| --- | --- |

Articolul 9 alineatul (2) (Dispoziții de punere în aplicare): Pentru a se asigura că o proporție suficientă a bugetului va fi folosită pentru finanțarea proiectelor transnaționale, alineatul (2) stipulează acum că programul de lucru anual va stabili procentul minim al cheltuielilor anuale care va fi alocat subvențiilor.

| | Articolul 9 alineatul (3) și articolul 9 alineatul (3) litera (a) (Dispoziții de punere în aplicare) și articolul 10 (Comitetul): Consiliul a preferat să revină la procedura comitologiei mixte care a fost folosită în programul Daphne II, în baza căreia programul de lucru anual se adoptă în conformitate cu procedura comitetului de conducere, iar alte măsuri necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii se adoptă prin folosirea procedurii comitetului consultativ. |
| --- | --- |

Articolul 9 alineatul (3) și articolul 9 alineatul (3) litera (a) (Dispoziții de punere în aplicare) și articolul 10 (Comitetul): Consiliul a preferat să revină la procedura comitologiei mixte care a fost folosită în programul Daphne II, în baza căreia programul de lucru anual se adoptă în conformitate cu procedura comitetului de conducere, iar alte măsuri necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii se adoptă prin folosirea procedurii comitetului consultativ.

| | Articolul 11 (Complementaritatea): Consiliul a considerat necesar să introducă o referire la Programul comunitar pentru ocuparea forței de muncă și solidaritate socială — PROGRESS (3) recent adoptat. |
| --- | --- |

Articolul 11 (Complementaritatea): Consiliul a considerat necesar să introducă o referire la Programul comunitar pentru ocuparea forței de muncă și solidaritate socială — PROGRESS (3) recent adoptat.

| | Articolul 13 alineatul (3) (Monitorizarea): măsurile antifraudă de la alineatul trei au fost înlocuite cu un considerent standard (17a) care face referire la diferitele regulamente ale Consiliului privind protecția intereselor financiare ale Comunităților și controalele și inspecțiile la fața locului, precum și la regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind anchetele efectuate de către Oficiul european de luptă antifraudă. |
| --- | --- |

Articolul 13 alineatul (3) (Monitorizarea): măsurile antifraudă de la alineatul trei au fost înlocuite cu un considerent standard (17a) care face referire la diferitele regulamente ale Consiliului privind protecția intereselor financiare ale Comunităților și controalele și inspecțiile la fața locului, precum și la regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind anchetele efectuate de către Oficiul european de luptă antifraudă.

De asemenea, trebuie remarcat faptul că în textul final s-a făcut un număr de alte modificări tehnice pe parcursul procedurii juridice — lingvistice normale între cele două instituții.

IV.   CONCLUZIE

Consiliul consideră că, în ansamblu, poziția comună este în conformitate cu obiectivele fundamentale ale propunerii modificate a Comisiei și că s-a ajuns la un compromis favorabil cu Parlamentul European pe parcursul negocierilor informale.

---

(1)  Doc. 15869/06.

(2)  JO L 146, 31.5.2006, p. 1.

(3)  JO L 315, 15.11.2006, p. 1.

---

| 8.5.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 103/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 103/11

---

POZIȚIA COMUNĂ (CE) Nr. 5/2007

adoptată de Consiliu la 22 martie 2007

în vederea adoptării Deciziei nr. .../2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui al doilea Program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2007-2013)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 103 E/02)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 152,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Comunitatea poate contribui la protecția sănătății și a siguranței cetățenilor prin intermediul acțiunilor în domeniul sănătății publice. Ar trebui să se asigure un nivel înalt de protecție a sănătății la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare. În conformitate cu articolul 152 din tratat, Comunitatea trebuie să joace un rol activ prin adoptarea unor măsuri care nu pot fi adoptate la nivel de state membre, în conformitate cu principiul subsidiarității. Comunitatea respectă întru totul responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește organizarea și furnizarea de servicii de îngrijire a sănătății și asistență medicală. |
| --- | --- |

(1)

Comunitatea poate contribui la protecția sănătății și a siguranței cetățenilor prin intermediul acțiunilor în domeniul sănătății publice. Ar trebui să se asigure un nivel înalt de protecție a sănătății la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare. În conformitate cu articolul 152 din tratat, Comunitatea trebuie să joace un rol activ prin adoptarea unor măsuri care nu pot fi adoptate la nivel de state membre, în conformitate cu principiul subsidiarității. Comunitatea respectă întru totul responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește organizarea și furnizarea de servicii de îngrijire a sănătății și asistență medicală.

| (2) | Sectorul sănătății se caracterizează, pe de o parte, printr-un potențial considerabil de creștere, inovare și dinamism, iar pe de altă parte prin problemele cu care se confruntă în ceea ce privește viabilitatea financiară și socială și eficiența sistemelor de asistență medicală, datorate, printre altele, îmbătrânirii populației și progreselor medicale. |
| --- | --- |

(2)

Sectorul sănătății se caracterizează, pe de o parte, printr-un potențial considerabil de creștere, inovare și dinamism, iar pe de altă parte prin problemele cu care se confruntă în ceea ce privește viabilitatea financiară și socială și eficiența sistemelor de asistență medicală, datorate, printre altele, îmbătrânirii populației și progreselor medicale.

| (3) | Programul de acțiune comunitară în domeniul sănătății publice (2003-2008), adoptat prin Decizia nr. 1786/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a fost primul program comunitar integrat în acest domeniu și a generat deja o serie de progrese și îmbunătățiri importante. |
| --- | --- |

(3)

Programul de acțiune comunitară în domeniul sănătății publice (2003-2008), adoptat prin Decizia nr. 1786/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a fost primul program comunitar integrat în acest domeniu și a generat deja o serie de progrese și îmbunătățiri importante.

| (4) | Este necesar un efort continuu în vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite deja de către Comunitate în domeniul sănătății publice. Este important, prin urmare, să se instituie un al doilea program al acțiunii comunitare privind sănătatea (2007-2013) (denumit în continuare „programul”). |
| --- | --- |

(4)

Este necesar un efort continuu în vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite deja de către Comunitate în domeniul sănătății publice. Este important, prin urmare, să se instituie un al doilea program al acțiunii comunitare privind sănătatea (2007-2013) (denumit în continuare „programul”).

| (5) | Există o serie de amenințări transfrontaliere pentru sănătate, cu o posibilă dimensiune mondială, și apar noi amenințări care fac necesară continuarea acțiunii comunitare. Comunitatea ar trebui să trateze marile amenințări transfrontaliere pentru sănătate drept o chestiune prioritară. Programul ar trebui să pună accentul pe consolidarea capacităților comunitare generale prin dezvoltarea cooperării sporite între statele membre. Monitorizarea, avertizarea din timp și acțiunea de combatere a amenințărilor mari pentru sănătate reprezintă domenii importante în care trebuie promovată o reacție funcțională și coordonată la aceste amenințări la nivel comunitar. Acțiunea de asigurare a cooperării între laboratoare pentru stabilirea unui diagnostic de înaltă calitate este esențială în vederea contracarării amenințărilor pentru sănătate. Programul ar trebui să încurajeze instituirea unui sistem de laboratoare de referință comunitară. Cu toate acestea, un astfel de sistem trebuie să aibă un temei juridic solid. |
| --- | --- |

(5)

Există o serie de amenințări transfrontaliere pentru sănătate, cu o posibilă dimensiune mondială, și apar noi amenințări care fac necesară continuarea acțiunii comunitare. Comunitatea ar trebui să trateze marile amenințări transfrontaliere pentru sănătate drept o chestiune prioritară. Programul ar trebui să pună accentul pe consolidarea capacităților comunitare generale prin dezvoltarea cooperării sporite între statele membre. Monitorizarea, avertizarea din timp și acțiunea de combatere a amenințărilor mari pentru sănătate reprezintă domenii importante în care trebuie promovată o reacție funcțională și coordonată la aceste amenințări la nivel comunitar. Acțiunea de asigurare a cooperării între laboratoare pentru stabilirea unui diagnostic de înaltă calitate este esențială în vederea contracarării amenințărilor pentru sănătate. Programul ar trebui să încurajeze instituirea unui sistem de laboratoare de referință comunitară. Cu toate acestea, un astfel de sistem trebuie să aibă un temei juridic solid.

| (6) | Conform raportului Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) pe 2005 privind sănătatea în Europa, în ceea ce privește durata de viață ajustată prin factorul invaliditate (DVAI), principalele cauze ale poverii bolilor în regiunea europeană acoperită de OMS sunt bolile netransmisibile (77 % din total), cauzele externe de rănire și otrăvire (14 %) și bolile transmisibile (9 %). Șapte boli principale — bolile cardiace ischemice, tulburările depresive unipolare, bolile vasculare cerebrale, bolile asociate consumului de alcool, bolile pulmonare cronice, cancerul pulmonar și rănirile cauzate de accidente rutiere — reprezintă 34 % din DVAI în această regiune. Șapte factori de risc principali — tutunul, alcoolul, hipertensiunea arterială, hipercolesterolemia, supraponderalitatea, consumul redus de fructe și legume și sedentarismul — sunt cauzele a 60 % din DVAI. În plus, bolile transmisibile precum HIV/SIDA, gripa, tuberculoza și malaria devin, de asemenea, o amenințare pentru sănătatea populației în Europa. Un obiectiv important al programului, în cooperare, atunci când este necesar, cu Programul statistic comunitar, ar trebui să fie o mai bună identificare a principalelor poveri ale morbidității în Comunitate. |
| --- | --- |

(6)

Conform raportului Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) pe 2005 privind sănătatea în Europa, în ceea ce privește durata de viață ajustată prin factorul invaliditate (DVAI), principalele cauze ale poverii bolilor în regiunea europeană acoperită de OMS sunt bolile netransmisibile (77 % din total), cauzele externe de rănire și otrăvire (14 %) și bolile transmisibile (9 %). Șapte boli principale — bolile cardiace ischemice, tulburările depresive unipolare, bolile vasculare cerebrale, bolile asociate consumului de alcool, bolile pulmonare cronice, cancerul pulmonar și rănirile cauzate de accidente rutiere — reprezintă 34 % din DVAI în această regiune. Șapte factori de risc principali — tutunul, alcoolul, hipertensiunea arterială, hipercolesterolemia, supraponderalitatea, consumul redus de fructe și legume și sedentarismul — sunt cauzele a 60 % din DVAI. În plus, bolile transmisibile precum HIV/SIDA, gripa, tuberculoza și malaria devin, de asemenea, o amenințare pentru sănătatea populației în Europa. Un obiectiv important al programului, în cooperare, atunci când este necesar, cu Programul statistic comunitar, ar trebui să fie o mai bună identificare a principalelor poveri ale morbidității în Comunitate.

| (7) | Cele opt cauze principale ale mortalității și morbidității datorate bolilor netransmisibile în regiunea europeană acoperită de OMS sunt: bolile cardiovasculare, tulburările neuropsihiatrice, cancerul, bolile aparatului digestiv, bolile aparatului respirator, bolile organelor de simț, bolile sistemului muscular și ale celui osos și diabetes mellitus. |
| --- | --- |

(7)

Cele opt cauze principale ale mortalității și morbidității datorate bolilor netransmisibile în regiunea europeană acoperită de OMS sunt: bolile cardiovasculare, tulburările neuropsihiatrice, cancerul, bolile aparatului digestiv, bolile aparatului respirator, bolile organelor de simț, bolile sistemului muscular și ale celui osos și diabetes mellitus.

| (8) | Rezistența microbiană la antibiotice și infecțiile nosocomiale devin o amenințare pentru sănătate în Europa. Lipsa unor antibiotice noi și eficiente, precum și cea a mijloacelor de asigurare a utilizării corecte a antibioticelor existente reprezintă motive serioase de îngrijorare. Prin urmare, este important să se colecteze și să se analizeze date relevante. |
| --- | --- |

(8)

Rezistența microbiană la antibiotice și infecțiile nosocomiale devin o amenințare pentru sănătate în Europa. Lipsa unor antibiotice noi și eficiente, precum și cea a mijloacelor de asigurare a utilizării corecte a antibioticelor existente reprezintă motive serioase de îngrijorare. Prin urmare, este important să se colecteze și să se analizeze date relevante.

| (9) | Consolidarea rolului Centrului european de prevenire și control al bolilor, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 851/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5), este importantă în lupta împotriva bolilor transmisibile. |
| --- | --- |

(9)

Consolidarea rolului Centrului european de prevenire și control al bolilor, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 851/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5), este importantă în lupta împotriva bolilor transmisibile.

| (10) | Programul ar trebui să dezvolte realizările programului anterior de acțiune comunitară în domeniul sănătății publice (2003-2008). Acesta ar trebui să contribuie la atingerea unui înalt nivel de sănătate fizică și mintală și la o egalitate mai mare în domeniul sănătății la nivelul întregii Comunități, prin intermediul unor acțiuni care să vizeze îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și afecțiunilor umane și înlăturarea amenințărilor pentru sănătate în vederea combaterii morbidității și mortalității premature. |
| --- | --- |

(10)

Programul ar trebui să dezvolte realizările programului anterior de acțiune comunitară în domeniul sănătății publice (2003-2008). Acesta ar trebui să contribuie la atingerea unui înalt nivel de sănătate fizică și mintală și la o egalitate mai mare în domeniul sănătății la nivelul întregii Comunități, prin intermediul unor acțiuni care să vizeze îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și afecțiunilor umane și înlăturarea amenințărilor pentru sănătate în vederea combaterii morbidității și mortalității premature.

| (11) | Programul ar trebui să pună accentul pe îmbunătățirea stării de sănătate și pe promovarea unui regim de viață sănătos și a culturii profilactice în rândul copiilor și tinerilor. |
| --- | --- |

(11)

Programul ar trebui să pună accentul pe îmbunătățirea stării de sănătate și pe promovarea unui regim de viață sănătos și a culturii profilactice în rândul copiilor și tinerilor.

| (12) | Programul ar trebui să sprijine integrarea obiectivelor legate de sănătate în toate politicile și activitățile comunitare, fără a se relua activitatea desfășurată în cadrul altor politici comunitare. Coordonarea cu alte politici și programe comunitare reprezintă o componentă-cheie a obiectivului de integrare a sănătății în alte politici. În scopul promovării sinergiilor și al evitării repetării eforturilor, se pot întreprinde acțiuni comune cu programele și acțiunile comunitare înrudite, utilizându-se în mod corespunzător alte fonduri și programe comunitare, inclusiv actualele și viitoarele programe-cadru comunitare de cercetare și rezultatele lor, Fondurile structurale, Fondul European pentru Solidaritate, Strategia europeană pentru sănătatea în muncă, programul de acțiune comunitară în domeniul politicii consumatorilor (2007-2013) (6), programul „Prevenire și informare cu privire la consumul de stupefiante”, programul „Combaterea violenței (Daphne)” și Programul statistic comunitar, în cadrul activităților specifice ale acestora. |
| --- | --- |

(12)

Programul ar trebui să sprijine integrarea obiectivelor legate de sănătate în toate politicile și activitățile comunitare, fără a se relua activitatea desfășurată în cadrul altor politici comunitare. Coordonarea cu alte politici și programe comunitare reprezintă o componentă-cheie a obiectivului de integrare a sănătății în alte politici. În scopul promovării sinergiilor și al evitării repetării eforturilor, se pot întreprinde acțiuni comune cu programele și acțiunile comunitare înrudite, utilizându-se în mod corespunzător alte fonduri și programe comunitare, inclusiv actualele și viitoarele programe-cadru comunitare de cercetare și rezultatele lor, Fondurile structurale, Fondul European pentru Solidaritate, Strategia europeană pentru sănătatea în muncă, programul de acțiune comunitară în domeniul politicii consumatorilor (2007-2013) (6), programul „Prevenire și informare cu privire la consumul de stupefiante”, programul „Combaterea violenței (Daphne)” și Programul statistic comunitar, în cadrul activităților specifice ale acestora.

| (13) | Ar trebui făcute eforturi deosebite pentru a asigura coerența și sinergiile între program și acțiunile comunitare externe, mai ales cu privire la gripa aviară, HIV/SIDA, tuberculoză și alte amenințări transfrontaliere pentru sănătate. În plus, ar trebui să existe cooperare internațională pentru a promova o reformă generală a sănătății și problemele instituționale generale de sănătate în țările terțe. |
| --- | --- |

(13)

Ar trebui făcute eforturi deosebite pentru a asigura coerența și sinergiile între program și acțiunile comunitare externe, mai ales cu privire la gripa aviară, HIV/SIDA, tuberculoză și alte amenințări transfrontaliere pentru sănătate. În plus, ar trebui să existe cooperare internațională pentru a promova o reformă generală a sănătății și problemele instituționale generale de sănătate în țările terțe.

| (14) | Creșterea speranței de viață sănătoasă, numită și indicatorul speranței de viață fără invaliditate, prin intermediul prevenirii bolilor și al promovării politicilor care duc la un mod de viață mai sănătos este importantă pentru bunăstarea cetățenilor UE și contribuie la realizarea obiectivelor procesului de la Lisabona cu privire la societatea cunoașterii și la viabilitatea finanțelor publice, care sunt afectate de costurile în creștere ale asistenței medicale și asigurărilor sociale. |
| --- | --- |

(14)

Creșterea speranței de viață sănătoasă, numită și indicatorul speranței de viață fără invaliditate, prin intermediul prevenirii bolilor și al promovării politicilor care duc la un mod de viață mai sănătos este importantă pentru bunăstarea cetățenilor UE și contribuie la realizarea obiectivelor procesului de la Lisabona cu privire la societatea cunoașterii și la viabilitatea finanțelor publice, care sunt afectate de costurile în creștere ale asistenței medicale și asigurărilor sociale.

| (15) | Extinderea Uniunii Europene a generat noi motive de îngrijorare în ceea ce privește inegalitățile în domeniul sănătății din interiorul UE și este probabil ca acest fenomen să se accentueze o dată cu extinderile următoare. Această chestiune ar trebui, prin urmare, să reprezinte una dintre prioritățile programului. |
| --- | --- |

(15)

Extinderea Uniunii Europene a generat noi motive de îngrijorare în ceea ce privește inegalitățile în domeniul sănătății din interiorul UE și este probabil ca acest fenomen să se accentueze o dată cu extinderile următoare. Această chestiune ar trebui, prin urmare, să reprezinte una dintre prioritățile programului.

| (16) | Programul ar trebui să contribuie la identificarea cauzelor inegalităților în materie de sănătate și să încurajeze, printre altele, schimbul de practici optime în vederea combaterii acestor inegalități. |
| --- | --- |

(16)

Programul ar trebui să contribuie la identificarea cauzelor inegalităților în materie de sănătate și să încurajeze, printre altele, schimbul de practici optime în vederea combaterii acestor inegalități.

| (17) | Este esențial ca datele comparabile să fie colectate, prelucrate și analizate în mod sistematic, ținând seama de constrângerile naționale, în scopul unei monitorizări eficace a stării de sănătate în Uniunea Europeană. Acest lucru ar permite Comisiei și statelor membre să îmbunătățească informarea publică și să formuleze strategii, politici și acțiuni adecvate pentru obținerea unui înalt nivel de protecție a sănătății umane. Compatibilitatea și interoperabilitatea sistemelor și rețelelor de schimb de informații și date în vederea îmbunătățirii stării de sănătate publică ar trebui continuate sub forma acțiunilor și a măsurilor de sprijinire. O importanță deosebită în materie de sănătate o au sexul, situația socio-economică și vârsta. Ori de câte ori este posibil, colectarea datelor ar trebui să se bazeze pe lucrări existente, iar propunerile de noi colectări de date ar trebui să fie evaluate și întemeiate pe nevoi reale. Colectarea datelor ar trebui să respecte dispozițiile legale relevante privind protecția datelor personale. |
| --- | --- |

(17)

Este esențial ca datele comparabile să fie colectate, prelucrate și analizate în mod sistematic, ținând seama de constrângerile naționale, în scopul unei monitorizări eficace a stării de sănătate în Uniunea Europeană. Acest lucru ar permite Comisiei și statelor membre să îmbunătățească informarea publică și să formuleze strategii, politici și acțiuni adecvate pentru obținerea unui înalt nivel de protecție a sănătății umane. Compatibilitatea și interoperabilitatea sistemelor și rețelelor de schimb de informații și date în vederea îmbunătățirii stării de sănătate publică ar trebui continuate sub forma acțiunilor și a măsurilor de sprijinire. O importanță deosebită în materie de sănătate o au sexul, situația socio-economică și vârsta. Ori de câte ori este posibil, colectarea datelor ar trebui să se bazeze pe lucrări existente, iar propunerile de noi colectări de date ar trebui să fie evaluate și întemeiate pe nevoi reale. Colectarea datelor ar trebui să respecte dispozițiile legale relevante privind protecția datelor personale.

| (18) | Bunele practici sunt importante deoarece promovarea sănătății și profilaxia trebuie cuantificate pe baza eficienței și eficacității și nu în termeni strict economici. Bunele practici și cele mai noi metode de tratament al bolilor și rănilor trebuie promovate astfel încât să se prevină deteriorarea în continuare a stării de sănătate, și rețele europene de centre de referință pentru anumite afecțiuni ar trebui să fie create. |
| --- | --- |

(18)

Bunele practici sunt importante deoarece promovarea sănătății și profilaxia trebuie cuantificate pe baza eficienței și eficacității și nu în termeni strict economici. Bunele practici și cele mai noi metode de tratament al bolilor și rănilor trebuie promovate astfel încât să se prevină deteriorarea în continuare a stării de sănătate, și rețele europene de centre de referință pentru anumite afecțiuni ar trebui să fie create.

| (19) | Ar trebui întreprinse măsuri de prevenire a rănirilor prin intermediul colectării de date, al analizei cauzelor de rănire și al diseminării informațiilor relevante. |
| --- | --- |

(19)

Ar trebui întreprinse măsuri de prevenire a rănirilor prin intermediul colectării de date, al analizei cauzelor de rănire și al diseminării informațiilor relevante.

| (20) | Serviciile medicale reprezintă în principal responsabilitatea statelor membre, însă cooperarea la nivel comunitar poate aduce beneficii atât pacienților, cât și sistemelor de sănătate. Activitățile finanțate de program, precum și noile propuneri apărute în urma acestor activități ar trebui să țină seama în mod adecvat de concluziile Consiliului privind valorile și principiile comune în sistemele de sănătate din Uniunea Europeană (7), adoptate în iunie 2006, care aprobă o declarație privind valorile și principiile comune ale sistemelor de sănătate din UE și invită instituțiile Uniunii Europene să respecte în activitatea lor aceste valori și principii comune. Programul ar trebui să țină seama în mod adecvat de evoluțiile viitoare cu privire la acțiunile comunitare privind serviciile de asistență medicală, precum și de activitatea grupului la nivel înalt pentru servicii de sănătate și asistență medicală, care reprezintă un forum important de colaborare și schimb de bune practici între sistemele de sănătate din statele membre. |
| --- | --- |

(20)

Serviciile medicale reprezintă în principal responsabilitatea statelor membre, însă cooperarea la nivel comunitar poate aduce beneficii atât pacienților, cât și sistemelor de sănătate. Activitățile finanțate de program, precum și noile propuneri apărute în urma acestor activități ar trebui să țină seama în mod adecvat de concluziile Consiliului privind valorile și principiile comune în sistemele de sănătate din Uniunea Europeană (7), adoptate în iunie 2006, care aprobă o declarație privind valorile și principiile comune ale sistemelor de sănătate din UE și invită instituțiile Uniunii Europene să respecte în activitatea lor aceste valori și principii comune. Programul ar trebui să țină seama în mod adecvat de evoluțiile viitoare cu privire la acțiunile comunitare privind serviciile de asistență medicală, precum și de activitatea grupului la nivel înalt pentru servicii de sănătate și asistență medicală, care reprezintă un forum important de colaborare și schimb de bune practici între sistemele de sănătate din statele membre.

| (21) | Programul ar trebui să contribuie la colectarea datelor, la promovarea și dezvoltarea de metode și instrumente, la crearea de rețele și de diferite tipuri de cooperare, precum și la promovarea politicilor relevante cu privire la mobilitatea pacienților, precum și la mobilitatea profesioniștilor din sănătate. Acesta ar trebui să faciliteze dezvoltarea în continuare a zonei europene de e-Sănătate prin intermediul unor inițiative europene comune create împreună cu alte politici europene, inclusiv politica regională, contribuind în același timp la eforturile care vizează criteriile de calitate pentru site-urile web pe teme de sănătate și cardul european de asigurare de sănătate. Telemedicina ar trebui avută în vedere, deoarece aplicațiile acesteia pot contribui la oferirea de îngrijiri transfrontaliere, asigurând în același timp îngrijiri medicale la domiciliu. |
| --- | --- |

(21)

Programul ar trebui să contribuie la colectarea datelor, la promovarea și dezvoltarea de metode și instrumente, la crearea de rețele și de diferite tipuri de cooperare, precum și la promovarea politicilor relevante cu privire la mobilitatea pacienților, precum și la mobilitatea profesioniștilor din sănătate. Acesta ar trebui să faciliteze dezvoltarea în continuare a zonei europene de e-Sănătate prin intermediul unor inițiative europene comune create împreună cu alte politici europene, inclusiv politica regională, contribuind în același timp la eforturile care vizează criteriile de calitate pentru site-urile web pe teme de sănătate și cardul european de asigurare de sănătate. Telemedicina ar trebui avută în vedere, deoarece aplicațiile acesteia pot contribui la oferirea de îngrijiri transfrontaliere, asigurând în același timp îngrijiri medicale la domiciliu.

| (22) | Poluarea mediului reprezintă un risc grav pentru sănătate și o sursă de mare îngrijorare pentru cetățenii europeni. Acțiuni speciale ar trebui să se adreseze copiilor și altor grupuri foarte vulnerabile la factorii de risc ai mediului. Programul ar trebui să completeze acțiunile întreprinse în cadrul Planului de acțiune european pentru mediu și sănătate 2004-2010. |
| --- | --- |

(22)

Poluarea mediului reprezintă un risc grav pentru sănătate și o sursă de mare îngrijorare pentru cetățenii europeni. Acțiuni speciale ar trebui să se adreseze copiilor și altor grupuri foarte vulnerabile la factorii de risc ai mediului. Programul ar trebui să completeze acțiunile întreprinse în cadrul Planului de acțiune european pentru mediu și sănătate 2004-2010.

| (23) | Programul ar trebui să abordeze problemele de sănătate legate de sex și îmbătrânire. |
| --- | --- |

(23)

Programul ar trebui să abordeze problemele de sănătate legate de sex și îmbătrânire.

| (24) | Principiul precauției și evaluarea riscului reprezintă factori-cheie de protecție a sănătății umane și ar trebui, prin urmare, să fie integrați în continuare în alte politici și activități comunitare. |
| --- | --- |

(24)

Principiul precauției și evaluarea riscului reprezintă factori-cheie de protecție a sănătății umane și ar trebui, prin urmare, să fie integrați în continuare în alte politici și activități comunitare.

| (25) | Prezenta decizie instituie, pe întreaga durată a programului, un pachet financiar care reprezintă prima referință în înțelesul punctului 37 din Acordul Interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (8), pentru autoritatea bugetară pe durata procedurii bugetare anuale. |
| --- | --- |

(25)

Prezenta decizie instituie, pe întreaga durată a programului, un pachet financiar care reprezintă prima referință în înțelesul punctului 37 din Acordul Interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (8), pentru autoritatea bugetară pe durata procedurii bugetare anuale.

| (26) | În vederea asigurării unui nivel înalt de coordonare a acțiunilor și inițiativelor întreprinse de Comunitate și de statele membre privind punerea în aplicare a programului, este necesar să se promoveze cooperarea dintre statele membre și să crească eficiența rețelelor actuale și viitoare din domeniul sănătății publice. În privința punerii în aplicare a programului ar trebui avută în vedere participarea autorităților naționale, regionale și locale, la nivel adecvat, în conformitate cu sistemele naționale. |
| --- | --- |

(26)

În vederea asigurării unui nivel înalt de coordonare a acțiunilor și inițiativelor întreprinse de Comunitate și de statele membre privind punerea în aplicare a programului, este necesar să se promoveze cooperarea dintre statele membre și să crească eficiența rețelelor actuale și viitoare din domeniul sănătății publice. În privința punerii în aplicare a programului ar trebui avută în vedere participarea autorităților naționale, regionale și locale, la nivel adecvat, în conformitate cu sistemele naționale.

| (27) | Este necesar ca investiția UE în sănătate și în proiecte legate de sănătate să crească. În acest sens, statele membre ar trebui să fie încurajate să considere progresele în materie de sănătate drept o prioritate a programelor lor naționale. Este necesară o mai bună informare cu privire la posibilitățile de finanțare pentru sănătate din partea UE. Schimbul de experiență între statele membre privind finanțarea sănătății prin intermediul fondurilor structurale ar trebui încurajat. |
| --- | --- |

(27)

Este necesar ca investiția UE în sănătate și în proiecte legate de sănătate să crească. În acest sens, statele membre ar trebui să fie încurajate să considere progresele în materie de sănătate drept o prioritate a programelor lor naționale. Este necesară o mai bună informare cu privire la posibilitățile de finanțare pentru sănătate din partea UE. Schimbul de experiență între statele membre privind finanțarea sănătății prin intermediul fondurilor structurale ar trebui încurajat.

| (28) | Organismele non-guvernamentale și rețelele specializate pot, de asemenea, să joace un rol important în atingerea obiectivelor programului. În urmărirea unuia sau mai multor obiective ale programului, acestea pot avea nevoie de contribuții din partea Comunității care să le permită funcționarea. În consecință, ar trebui stabilite criterii detaliate de eligibilitate, dispoziții cu privire la transparența financiară și la durata de acordare a contribuțiilor comunitare pentru organismele non-guvernamentale, precum și rețele specializate eligibile pentru sprijin comunitar, în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (9). Astfel de criterii ar trebui să cuprindă obligațiile acestor organisme și rețele de a formula obiective, planuri de acțiune și rezultate măsurabile clare, care să reflecte o dimensiune europeană puternică și o valoare adăugată reală pentru obiectivele programului. Dată fiind natura aparte a organizațiilor în cauză și în cazuri de utilitate excepțională, ar trebui ca reînnoirea sprijinului comunitar acordat funcționării unor astfel de organisme și rețele specializate să poată face excepție de la principiul descreșterii treptate a cuantumului sprijinului comunitar. |
| --- | --- |

(28)

Organismele non-guvernamentale și rețelele specializate pot, de asemenea, să joace un rol important în atingerea obiectivelor programului. În urmărirea unuia sau mai multor obiective ale programului, acestea pot avea nevoie de contribuții din partea Comunității care să le permită funcționarea. În consecință, ar trebui stabilite criterii detaliate de eligibilitate, dispoziții cu privire la transparența financiară și la durata de acordare a contribuțiilor comunitare pentru organismele non-guvernamentale, precum și rețele specializate eligibile pentru sprijin comunitar, în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (9). Astfel de criterii ar trebui să cuprindă obligațiile acestor organisme și rețele de a formula obiective, planuri de acțiune și rezultate măsurabile clare, care să reflecte o dimensiune europeană puternică și o valoare adăugată reală pentru obiectivele programului. Dată fiind natura aparte a organizațiilor în cauză și în cazuri de utilitate excepțională, ar trebui ca reînnoirea sprijinului comunitar acordat funcționării unor astfel de organisme și rețele specializate să poată face excepție de la principiul descreșterii treptate a cuantumului sprijinului comunitar.

| (29) | Punerea în aplicare a programului trebuie realizată în strânsă cooperare cu organizațiile și agențiile relevante, în special cu Centrul european de prevenire și control al bolilor. |
| --- | --- |

(29)

Punerea în aplicare a programului trebuie realizată în strânsă cooperare cu organizațiile și agențiile relevante, în special cu Centrul european de prevenire și control al bolilor.

| (30) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE, în condițiile respectării nevoii de transparență, precum și ale unui echilibru rezonabil între diferitele obiective ale programului. |
| --- | --- |

(30)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE, în condițiile respectării nevoii de transparență, precum și ale unui echilibru rezonabil între diferitele obiective ale programului.

| (31) | Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul SEE”) prevede cooperarea în domeniul sănătății între Comunitatea Europeană și statele membre, pe de o parte, și țările din Asociația Europeană a Liberului Schimb care fac parte din Spațiul Economic European (denumite în continuare „țările AELS/SEE”), pe de altă parte. Ar trebui prevăzută, de asemenea, deschiderea programului către participarea altor țări, mai ales a țărilor care se învecinează cu Comunitatea, precum și țărilor solicitante, candidate sau aderente la Comunitate, ținând seama mai ales de potențialul amenințărilor la adresa stării de sănătate provenite din alte țări de a avea un impact asupra Comunității. |
| --- | --- |

(31)

Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul SEE”) prevede cooperarea în domeniul sănătății între Comunitatea Europeană și statele membre, pe de o parte, și țările din Asociația Europeană a Liberului Schimb care fac parte din Spațiul Economic European (denumite în continuare „țările AELS/SEE”), pe de altă parte. Ar trebui prevăzută, de asemenea, deschiderea programului către participarea altor țări, mai ales a țărilor care se învecinează cu Comunitatea, precum și țărilor solicitante, candidate sau aderente la Comunitate, ținând seama mai ales de potențialul amenințărilor la adresa stării de sănătate provenite din alte țări de a avea un impact asupra Comunității.

| (32) | Ar trebui facilitate relații adecvate cu țările terțe care nu participă la program în vederea contribuirii la realizarea obiectivelor programului, ținând seama de acordurile relevante dintre acele țări și Comunitate. Aceasta poate presupune că țări terțe desfășoară activități complementare celor finanțate prin intermediul programului în domenii de interes reciproc, dar acest lucru nu ar trebui să presupună o contribuție financiară în cadrul programului. |
| --- | --- |

(32)

Ar trebui facilitate relații adecvate cu țările terțe care nu participă la program în vederea contribuirii la realizarea obiectivelor programului, ținând seama de acordurile relevante dintre acele țări și Comunitate. Aceasta poate presupune că țări terțe desfășoară activități complementare celor finanțate prin intermediul programului în domenii de interes reciproc, dar acest lucru nu ar trebui să presupună o contribuție financiară în cadrul programului.

| (33) | Se recomandă dezvoltarea cooperării cu organizațiile internaționale relevante, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite și agențiile sale specializate, în special OMS, precum și cu Consiliul Europei și cu Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, în vederea punerii în aplicare a programului prin intermediul maximizării eficacității și eficienței acțiunilor în domeniul sănătății la nivel comunitar și internațional, ținând seama de capacitățile și rolurile specifice ale diferitelor organizații. |
| --- | --- |

(33)

Se recomandă dezvoltarea cooperării cu organizațiile internaționale relevante, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite și agențiile sale specializate, în special OMS, precum și cu Consiliul Europei și cu Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, în vederea punerii în aplicare a programului prin intermediul maximizării eficacității și eficienței acțiunilor în domeniul sănătății la nivel comunitar și internațional, ținând seama de capacitățile și rolurile specifice ale diferitelor organizații.

| (34) | Punerea în aplicare cu succes a obiectivelor în cadrul programului ar trebui să se întemeieze pe abordarea temeinică a subiectelor de interes cuprinse în planurile anuale de activitate, pe selectarea acțiunilor corespunzătoare și finanțarea proiectelor care dispun de o monitorizare adecvată intrinsecă și de un proces funcțional de evaluare și pe monitorizare și evaluare periodică, incluzând evaluatori externi independenți, care trebuie să cuantifice impactul acțiunilor și să demonstreze contribuția acestora la obiectivele de ordin general ale programului. Evaluarea programului ar trebui să țină seama de faptul că realizarea obiectivelor programului poate presupune o perioadă de timp mai îndelungată decât durata programului. |
| --- | --- |

(34)

Punerea în aplicare cu succes a obiectivelor în cadrul programului ar trebui să se întemeieze pe abordarea temeinică a subiectelor de interes cuprinse în planurile anuale de activitate, pe selectarea acțiunilor corespunzătoare și finanțarea proiectelor care dispun de o monitorizare adecvată intrinsecă și de un proces funcțional de evaluare și pe monitorizare și evaluare periodică, incluzând evaluatori externi independenți, care trebuie să cuantifice impactul acțiunilor și să demonstreze contribuția acestora la obiectivele de ordin general ale programului. Evaluarea programului ar trebui să țină seama de faptul că realizarea obiectivelor programului poate presupune o perioadă de timp mai îndelungată decât durata programului.

| (35) | Planurile anuale de activitate trebuie să cuprindă principalele activități previzibile care urmează să fie finanțate de către program prin intermediul tuturor mecanismelor de finanțare, inclusiv prin intermediul cererii de ofertă. |
| --- | --- |

(35)

Planurile anuale de activitate trebuie să cuprindă principalele activități previzibile care urmează să fie finanțate de către program prin intermediul tuturor mecanismelor de finanțare, inclusiv prin intermediul cererii de ofertă.

| (36) | Întrucât obiectivele prezentei decizii nu pot fi realizate în măsură suficientă de către statele membre din cauza naturii transnaționale a problemelor implicate și, prin urmare, datorită potențialului acțiunii comunitare de a fi mai eficientă și mai eficace decât acțiunile naționale luate separat în materie de protecția sănătății și a siguranței cetățenilor, pot fi mai bine realizate la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acelor obiective. |
| --- | --- |

(36)

Întrucât obiectivele prezentei decizii nu pot fi realizate în măsură suficientă de către statele membre din cauza naturii transnaționale a problemelor implicate și, prin urmare, datorită potențialului acțiunii comunitare de a fi mai eficientă și mai eficace decât acțiunile naționale luate separat în materie de protecția sănătății și a siguranței cetățenilor, pot fi mai bine realizate la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acelor obiective.

| (37) | În conformitate cu articolul 2 din tratat, care prevede că egalitatea dintre bărbați și femei este un principiu al Comunității, și în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) al aceluiași act, care prevede că Comunitatea urmărește eliminarea inegalităților și promovarea egalității dintre bărbați și femei în toate activitățile comunitare, inclusiv atingerea unui înalt nivel de protecție a sănătății, toate obiectivele și acțiunile vizate de program contribuie la promovarea unei înțelegeri și a unei recunoașteri mai largi a nevoilor și perspectivelor privind sănătatea pe care le au bărbații, respectiv femeile. |
| --- | --- |

(37)

În conformitate cu articolul 2 din tratat, care prevede că egalitatea dintre bărbați și femei este un principiu al Comunității, și în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) al aceluiași act, care prevede că Comunitatea urmărește eliminarea inegalităților și promovarea egalității dintre bărbați și femei în toate activitățile comunitare, inclusiv atingerea unui înalt nivel de protecție a sănătății, toate obiectivele și acțiunile vizate de program contribuie la promovarea unei înțelegeri și a unei recunoașteri mai largi a nevoilor și perspectivelor privind sănătatea pe care le au bărbații, respectiv femeile.

| (38) | Se recomandă asigurarea unei tranziții între program și programul anterior pe care acesta îl înlocuiește, mai ales cu privire la continuarea acordurilor multianuale de gestionare a acestuia, cum ar fi finanțarea asistenței tehnice și administrative. Începând cu 1 ianuarie 2014, creditele pentru asistență tehnică și administrativă ar trebui să acopere, în cazul în care este necesar, cheltuielile cu gestionarea acțiunilor care nu sunt finalizate până la sfârșitul anului 2013. |
| --- | --- |

(38)

Se recomandă asigurarea unei tranziții între program și programul anterior pe care acesta îl înlocuiește, mai ales cu privire la continuarea acordurilor multianuale de gestionare a acestuia, cum ar fi finanțarea asistenței tehnice și administrative. Începând cu 1 ianuarie 2014, creditele pentru asistență tehnică și administrativă ar trebui să acopere, în cazul în care este necesar, cheltuielile cu gestionarea acțiunilor care nu sunt finalizate până la sfârșitul anului 2013.

| (39) | Prezenta decizie înlocuiește Decizia nr. 1786/2002/CE. Prin urmare, decizia respectivă ar trebui abrogată, |
| --- | --- |

(39)

Prezenta decizie înlocuiește Decizia nr. 1786/2002/CE. Prin urmare, decizia respectivă ar trebui abrogată,

DECID:

Articolul 1

Instituirea programului

Se instituie prin prezenta propunere cel de-al doilea program de „Acțiune comunitară în domeniul sănătății (2007-2013)” care acoperă perioada începând cu ... (10) și până la 31 decembrie 2013, denumit în continuare „programul”.

Articolul 2

Scop și obiective

(1)   Programul completează, sprijină și adaugă un plus de valoare politicilor statelor membre, contribuind la creșterea solidarității și prosperității în Uniunea Europeană, prin protecția și promovarea sănătății și a siguranței umane și prin îmbunătățirea sănătății publice.

(2)   Obiectivele care trebuie urmărite prin intermediul acțiunilor prevăzute în anexă sunt:

| — | îmbunătățirea siguranței cetățenilor în materie de sănătate; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea siguranței cetățenilor în materie de sănătate;

| — | promovarea sănătății; |
| --- | --- |

—

promovarea sănătății;

| — | producerea și difuzarea de informații și cunoștințe cu privire la sănătate. |
| --- | --- |

—

producerea și difuzarea de informații și cunoștințe cu privire la sănătate.

În cazurile în care este oportun, acțiunile menționate la primul paragraf sprijină prevenirea principalelor boli și contribuie la reducerea incidenței acestora, precum și la cea a morbidității și mortalității pe care acestea le cauzează.

Articolul 3

Finanțarea

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada menționată la articolul 1 este stabilit la 365 600 000 EUR.

(2)   Creditele anuale sunt autorizate de către autoritatea bugetară, în limitele cadrului financiar.

Articolul 4

Contribuții financiare

(1)   Contribuțiile financiare din partea Comunității nu depășesc următoarele plafoane:

| (a) | 60 % din costuri în cazul unei acțiuni menite să contribuie la realizarea unui obiectiv care face parte din program, cu excepția cazurilor de utilitate excepțională, în care plafonul contribuției comunitare nu depășește 80 %; și |
| --- | --- |

(a)

60 % din costuri în cazul unei acțiuni menite să contribuie la realizarea unui obiectiv care face parte din program, cu excepția cazurilor de utilitate excepțională, în care plafonul contribuției comunitare nu depășește 80 %; și

| (b) | 60 % din costurile de funcționare a unui organism neguvernamental sau a unei rețele specializate, care este non-profit și independentă de interesele industriale, comerciale, de afaceri sau de alte interese conflictuale, care are membri în cel puțin jumătate din numărul statelor membre, cu acoperire geografică echilibrată, și care și-a stabilit drept scop principal unul sau mai multe dintre obiectivele programului, în cazul în care un astfel de sprijin este necesar pentru urmărirea obiectivelor respective. În cazurile de utilitate excepțională, plafonul contribuției comunitare nu depășește 80 %. |
| --- | --- |

(b)

60 % din costurile de funcționare a unui organism neguvernamental sau a unei rețele specializate, care este non-profit și independentă de interesele industriale, comerciale, de afaceri sau de alte interese conflictuale, care are membri în cel puțin jumătate din numărul statelor membre, cu acoperire geografică echilibrată, și care și-a stabilit drept scop principal unul sau mai multe dintre obiectivele programului, în cazul în care un astfel de sprijin este necesar pentru urmărirea obiectivelor respective. În cazurile de utilitate excepțională, plafonul contribuției comunitare nu depășește 80 %.

(2)   Reînnoirea contribuțiilor financiare stabilite la alineatul (1) litera (b) pentru organismele non-guvernamentale și rețelele specializate, poate face excepție de la aplicarea principiului descreșterii treptate.

(3)   Contribuțiile financiare comunitare pot include, în cazul în care este adecvat dată fiind natura obiectivului urmărit, o finanțare comună din partea Comunității și a unuia sau mai multor state membre sau din partea Comunității și a autorităților competente sau a altor țări participante. În acest caz, contribuția comunitară nu depășește 50 %, cu excepția cazurilor de utilitate excepțională, în care contribuția comunitară nu depășește 70 %. Aceste contribuții comunitare pot fi atribuite unui organ public sau unui organism non-profit desemnat printr-o procedură transparentă de către statul membru sau de către autoritatea competentă în cauză și acceptată de către Comisie.

(4)   Contribuțiile financiare din partea Comunității pot fi acordate, de asemenea, sub formă de sumă forfetară sau de finanțare cu rată fixă, în cazurile în care acest lucru este potrivit naturii acțiunilor în cauză. Plafoanele de rate procentuale stipulate la alineatele (1) și (3) nu se aplică unor astfel de contribuții financiare, cu toate că și în acest caz este necesară cofinanțarea.

Articolul 5

Asistența administrativă și tehnică

(1)   Alocația financiară a programului poate acoperi, de asemenea, cheltuielile cu activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, necesare în mod nemijlocit pentru gestionarea programului și pentru realizarea obiectivelor sale, mai ales în ceea ce privește studiile, întrunirile, acțiunile de informare și publicare, cheltuielile cu rețelele informatice care vizează schimbul de informații, precum și toate celelalte cheltuieli de asistență tehnică și administrativă la care poate recurge Comisia în vederea gestionării programului.

(2)   Alocația financiară poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între program și măsurile adoptate în conformitate cu Decizia nr. 1786/2002/CE. În cazul în care este necesar, creditele pot fi incluse în bugetul aferent perioadei de după anul 2013 pentru a acoperi cheltuielile similare, astfel încât să se poată realiza gestionarea acțiunilor neîncheiate până la 31 decembrie 2013.

Articolul 6

Metode de punere în aplicare

Acțiunile menite a urmări scopul și obiectivele prevăzute la articolul 2 utilizează pe deplin metodele adecvate de punere în aplicare care sunt disponibile, printre care se numără în special:

| (a) | aplicarea directă sau indirectă de către Comisie în sistem centralizat; și |
| --- | --- |

(a)

aplicarea directă sau indirectă de către Comisie în sistem centralizat; și

| (b) | gestionarea efectuată în comun cu organizațiile internaționale, după caz. |
| --- | --- |

(b)

gestionarea efectuată în comun cu organizațiile internaționale, după caz.

Articolul 7

Punerea în aplicare a programului

(1)   Comisia asigură punerea în aplicare, în strânsă cooperare cu statele membre, a acțiunilor și măsurilor prevăzute de program, în conformitate cu articolele 3 și 8.

(2)   Comisia și statele membre iau măsurile adecvate, în limitele sferei lor de competență respective, pentru a asigura derularea eficientă a programului și pentru a dezvolta, la nivelul Comunității și al statelor membre, mecanisme prin care să fie realizate obiectivele programului. Acestea asigură furnizarea de informații adecvate cu privire la acțiunile sprijinite în cadrul programului și obținerea unei participări adecvate.

(3)   Pentru atingerea obiectivelor programului, Comisia are obligația, în cooperare cu statele membre:

| (a) | să urmărească comparabilitatea datelor și informațiilor, precum și compatibilitatea și interoperabilitatea sistemelor și rețelelor pentru schimbul de date și informații privind sănătatea; și |
| --- | --- |

(a)

să urmărească comparabilitatea datelor și informațiilor, precum și compatibilitatea și interoperabilitatea sistemelor și rețelelor pentru schimbul de date și informații privind sănătatea; și

| (b) | să asigure cooperarea și comunicarea necesare cu Centrul european de prevenire și control al bolilor, precum și cu alte agenții relevante ale UE, pentru a optimiza utilizarea fondurilor comunitare. |
| --- | --- |

(b)

să asigure cooperarea și comunicarea necesare cu Centrul european de prevenire și control al bolilor, precum și cu alte agenții relevante ale UE, pentru a optimiza utilizarea fondurilor comunitare.

(4)   La punerea în aplicare a programului, Comisia, împreună cu statele membre, asigură respectarea tuturor dispozițiilor legislative relevante privind protecția datelor personale și, după caz, introducerea de mecanisme care să asigure confidențialitatea și securitatea unor asemenea date.

Articolul 8

Măsuri de punere în aplicare

(1)   Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii legate de următoarele subiecte se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 10 alineatul (2):

| (a) | planul anual de activitate pentru punerea în aplicare a programului, care stabilește:






  (i) | prioritățile și acțiunile care urmează a fi întreprinse, inclusiv alocarea resurselor financiare; |
| --- | --- | --- |

(a)

planul anual de activitate pentru punerea în aplicare a programului, care stabilește:

(i)

prioritățile și acțiunile care urmează a fi întreprinse, inclusiv alocarea resurselor financiare;

| (ii) | criteriile de stabilire a procentului contribuției comunitare financiare, inclusiv criteriile de stabilire a cazurilor de utilitate excepțională; |
| --- | --- |

(ii)

criteriile de stabilire a procentului contribuției comunitare financiare, inclusiv criteriile de stabilire a cazurilor de utilitate excepțională;

| (iii) | normele de punere în aplicare a strategiilor și acțiunilor comune la care se face referire în articolul 9; |
| --- | --- |

(iii)

normele de punere în aplicare a strategiilor și acțiunilor comune la care se face referire în articolul 9;

| (b) | selecția, atribuirea și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile programului prevăzute la articolul 4. |
| --- | --- |

(b)

selecția, atribuirea și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile programului prevăzute la articolul 4.

(2)   Orice alte măsuri necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii se adoptă în conformitate cu procedura la care se face referire în articolul 10 alineatul (3).

Articolul 9

Strategii și acțiuni comune

(1)   Pentru a asigura un nivel înalt de protecție a sănătății umane la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare și pentru a promova aducerea în prim-plan a subiectului sănătății, obiectivele programului pot fi puse în aplicare sub formă de strategii comune și de acțiuni comune, în condițiile creării de legături cu programele, acțiunile și fondurile comunitare relevante.

(2)   Comisia asigură sinergia optimă a programului cu alte programe, acțiuni și fonduri comunitare.

Articolul 10

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet (denumit în continuare „comitetul”).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 4 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.

Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la două luni.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.

(4)   Comitetul își stabilește regulamentul de procedură.

Articolul 11

Participarea țărilor terțe

Programul este deschis spre participare:

| (a) | țărilor AELS/SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute de Acordul SEE; și |
| --- | --- |

(a)

țărilor AELS/SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute de Acordul SEE; și

| (b) | țărilor terțe, în special țărilor cărora li se aplică politica europeană de vecinătate, țărilor care solicită, sunt candidate sau sunt aderente la Uniunea Europeană, precum și țărilor din Balcanii occidentali care sunt incluse în procesul de stabilizare și asociere, în conformitate cu condițiile prevăzute de acordurile bilaterale sau multilaterale respective, care instituie principiile generale de participare a acestora la programele comunitare. |
| --- | --- |

(b)

țărilor terțe, în special țărilor cărora li se aplică politica europeană de vecinătate, țărilor care solicită, sunt candidate sau sunt aderente la Uniunea Europeană, precum și țărilor din Balcanii occidentali care sunt incluse în procesul de stabilizare și asociere, în conformitate cu condițiile prevăzute de acordurile bilaterale sau multilaterale respective, care instituie principiile generale de participare a acestora la programele comunitare.

Articolul 12

Cooperarea internațională

Pe parcursul derulării programului, sunt încurajate relațiile și cooperarea cu țările terțe care nu participă la program, precum și cu organizațiile internaționale relevante, în special cu OMS.

Articolul 13

Monitorizarea, evaluarea și difuzarea rezultatelor

(1)   Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, monitorizează punerea în aplicare a acțiunilor programului în lumina obiectivelor acestuia. Comisia raportează anual comitetului cu privire la toate acțiunile și proiectele finanțate prin intermediul programului și ține în același timp la curent Parlamentul European și Consiliul.

(2)   La solicitarea Comisiei, care evită o creștere disproporționată a sarcinii administrative ale statelor membre, statele membre pun la dispoziție toate informațiile disponibile privind punerea în aplicare și impactul programului.

(3)   Comisia înaintează următoarele documente Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor:

| (a) | până la ... (11), un raport intermediar de evaluare, extern și independent, privitor la rezultatele obținute în raport cu obiectivele programului și aspectele calitative și cantitative ale punerii în aplicare a acestuia, precum și la consecvența și complementaritatea sa cu alte programe, acțiuni și fonduri comunitare relevante. Raportul facilitează în special evaluarea impactului măsurilor respective asupra tuturor țărilor. Raportul conține un rezumat al principalelor concluzii și este însoțit de observațiile Comisiei; |
| --- | --- |

(a)

până la ... (11), un raport intermediar de evaluare, extern și independent, privitor la rezultatele obținute în raport cu obiectivele programului și aspectele calitative și cantitative ale punerii în aplicare a acestuia, precum și la consecvența și complementaritatea sa cu alte programe, acțiuni și fonduri comunitare relevante. Raportul facilitează în special evaluarea impactului măsurilor respective asupra tuturor țărilor. Raportul conține un rezumat al principalelor concluzii și este însoțit de observațiile Comisiei;

| (b) | până la ... (12), o comunicare privind continuarea programului; |
| --- | --- |

(b)

până la ... (12), o comunicare privind continuarea programului;

| (c) | până la 31 decembrie 2015, un raport de evaluare ex post, extern și independent, care privește aplicarea și rezultatele programului. |
| --- | --- |

(c)

până la 31 decembrie 2015, un raport de evaluare ex post, extern și independent, care privește aplicarea și rezultatele programului.

(4)   Comisia face publice rezultatele acțiunilor întreprinse în temeiul prezentei decizii și asigură difuzarea lor.

Articolul 14

Abrogări

Decizia nr. 1786/2002/CE se abrogă.

Articolul 15

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președintele

...

Pentru Consiliu

Președintele

...

---

(1)  JO C 88, 11.4.2006, p. 1.

1

(2)  JO C 192, 16.8.2006, p. 8.

2

(3)  Avizul Parlamentului European din 16 martie 2006 (JO C 291 E, 30.11.2006, p. 372), Poziția Comună a Consiliului din 22 martie 2007 și Poziția Parlamentului European din ... (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  JO L 271, 9.10.2002, p. 1. Decizie, astfel cum a fost modificată prin Decizia nr. 786/2004/CE (JO L 138, 30.4.2004, p. 7).

4

(5)  JO L 142, 30.4.2004, p. 1.

5

(6)  Decizia nr. 1926/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului (JO L 404, 30.12.2006, p. 39).

6

(7)  JO C 146, 22.6.2006, p. 1.

7

(8)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

8

(9)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. Decizie, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2006/512/CE (JO L 200, 22.7.2006, p. 11).

9

(10)  Data de intrare în vigoare a prezentei decizii.

10

(11)  Trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei decizii.

11

(12)  Patru ani de la intrarea în vigoare a prezentei decizii.

12

---

ANEXĂ

ACȚIUNI MENȚIONATE LA ARTICOLUL 2 ALINEATUL (2)

| 1. | Îmbunătățirea siguranței cetățenilor în materie de sănătate |
| --- | --- |

1.

Îmbunătățirea siguranței cetățenilor în materie de sănătate

| 1.1. | Protecția cetățenilor împotriva amenințărilor pentru sănătate |
| --- | --- |

1.1.

Protecția cetățenilor împotriva amenințărilor pentru sănătate

| 1.1.1. | Elaborarea de strategii și mecanisme de prevenire, de schimb de informații și de reacție la amenințările pentru sănătate cauzate de boli transmisibile și netransmisibile, precum și la amenințările pentru sănătate cauzate de factori fizici, chimici sau biologici, inclusiv actele intenționate de răspândire; întreprinderea acțiunii de asigurare a cooperării între laboratoarele din statele membre pentru stabilirea unui diagnostic de înaltă calitate; sprijinirea activității laboratoarelor existente care desfășoară activități relevante pentru Comunitate; efortul de creare a unei rețele de laboratoare de referință comunitară. |
| --- | --- |

1.1.1.

Elaborarea de strategii și mecanisme de prevenire, de schimb de informații și de reacție la amenințările pentru sănătate cauzate de boli transmisibile și netransmisibile, precum și la amenințările pentru sănătate cauzate de factori fizici, chimici sau biologici, inclusiv actele intenționate de răspândire; întreprinderea acțiunii de asigurare a cooperării între laboratoarele din statele membre pentru stabilirea unui diagnostic de înaltă calitate; sprijinirea activității laboratoarelor existente care desfășoară activități relevante pentru Comunitate; efortul de creare a unei rețele de laboratoare de referință comunitară.

| 1.1.2. | Sprijinirea elaborării de politici de profilaxie, vaccinare și imunizare; îmbunătățirea parteneriatelor, a rețelelor, a instrumentelor și a sistemelor de raportare privind stadiul imunizării, precum și a monitorizării evenimentelor adverse. |
| --- | --- |

1.1.2.

Sprijinirea elaborării de politici de profilaxie, vaccinare și imunizare; îmbunătățirea parteneriatelor, a rețelelor, a instrumentelor și a sistemelor de raportare privind stadiul imunizării, precum și a monitorizării evenimentelor adverse.

| 1.1.3. | Elaborarea de capacități și proceduri de gestionare a riscurilor; îmbunătățirea timpilor de reacție și a planificării urgențelor în materie de sănătate, inclusiv pregătirea unor reacții concertate la nivelul UE și la nivel internațional în cazul unor urgențe în materie de sănătate; elaborarea unor proceduri de comunicare și consultare pe teme de risc, precum și a unor măsuri de contracarare; |
| --- | --- |

1.1.3.

Elaborarea de capacități și proceduri de gestionare a riscurilor; îmbunătățirea timpilor de reacție și a planificării urgențelor în materie de sănătate, inclusiv pregătirea unor reacții concertate la nivelul UE și la nivel internațional în cazul unor urgențe în materie de sănătate; elaborarea unor proceduri de comunicare și consultare pe teme de risc, precum și a unor măsuri de contracarare;

| 1.1.4. | Promovarea cooperării și îmbunătățirea capacităților și dotărilor actuale în materie de reacție în caz de urgență, care includ echipamente de protecție, unități de izolare și laboratoare mobile care pot fi desfășurate rapid în astfel de cazuri. |
| --- | --- |

1.1.4.

Promovarea cooperării și îmbunătățirea capacităților și dotărilor actuale în materie de reacție în caz de urgență, care includ echipamente de protecție, unități de izolare și laboratoare mobile care pot fi desfășurate rapid în astfel de cazuri.

| 1.1.5. | Elaborarea de strategii și proceduri pentru redactarea, perfecționarea capacității de efort intensificat, desfășurarea de exerciții și testări, evaluarea și revizuirea planurilor generale pentru cazuri neprevăzute și a planurilor pentru cazuri de urgență în materie de sănătate, precum și a interoperabilității acestora între statele membre. |
| --- | --- |

1.1.5.

Elaborarea de strategii și proceduri pentru redactarea, perfecționarea capacității de efort intensificat, desfășurarea de exerciții și testări, evaluarea și revizuirea planurilor generale pentru cazuri neprevăzute și a planurilor pentru cazuri de urgență în materie de sănătate, precum și a interoperabilității acestora între statele membre.

| 1.2. | Îmbunătățirea siguranței cetățenilor |
| --- | --- |

1.2.

Îmbunătățirea siguranței cetățenilor

| 1.2.1. | Sprijinirea și perfecționarea consilierii științifice și a evaluării riscurilor prin promovarea identificării timpurii a riscurilor; analizarea impactului lor potențial; schimbul de informații privind pericolele și expunerea la acestea; stimularea abordărilor integrate și armonizate. |
| --- | --- |

1.2.1.

Sprijinirea și perfecționarea consilierii științifice și a evaluării riscurilor prin promovarea identificării timpurii a riscurilor; analizarea impactului lor potențial; schimbul de informații privind pericolele și expunerea la acestea; stimularea abordărilor integrate și armonizate.

| 1.2.2. | Contribuția la îmbunătățirea siguranței și a calității organelor și a substanțelor de origine umană, a sângelui și a derivatelor sale; promovarea disponibilității, a trasabilității și a accesibilității acestora pentru uzul medical, în condițiile respectării atribuțiilor statelor membre, astfel cum sunt prevăzute la articolul 152 alineatul (5) din tratat. |
| --- | --- |

1.2.2.

Contribuția la îmbunătățirea siguranței și a calității organelor și a substanțelor de origine umană, a sângelui și a derivatelor sale; promovarea disponibilității, a trasabilității și a accesibilității acestora pentru uzul medical, în condițiile respectării atribuțiilor statelor membre, astfel cum sunt prevăzute la articolul 152 alineatul (5) din tratat.

| 1.2.3. | Promovarea măsurilor de îmbunătățire a siguranței pacienților prin intermediul unor servicii medicale sigure și de înaltă calitate, inclusiv în ceea ce privește rezistența la antibiotice și infecțiile nosocomiale. |
| --- | --- |

1.2.3.

Promovarea măsurilor de îmbunătățire a siguranței pacienților prin intermediul unor servicii medicale sigure și de înaltă calitate, inclusiv în ceea ce privește rezistența la antibiotice și infecțiile nosocomiale.

| 2. | Promovarea sănătății |
| --- | --- |

2.

Promovarea sănătății

| 2.1. | Încurajarea unui stil de viață mai sănătos și contribuția la diminuarea inegalităților în materie de sănătate |
| --- | --- |

2.1.

Încurajarea unui stil de viață mai sănătos și contribuția la diminuarea inegalităților în materie de sănătate

| 2.1.1. | Promovarea inițiativelor de creștere a speranței de viață sănătoasă și promovarea unui proces de îmbătrânire sănătoasă; sprijinirea măsurilor de promovare și explorare a impactului sănătății asupra productivității și a participării forței de muncă drept contribuție la atingerea scopurilor procesului de la Lisabona; sprijinirea măsurilor de studiere a impactului altor politici asupra sănătății. |
| --- | --- |

2.1.1.

Promovarea inițiativelor de creștere a speranței de viață sănătoasă și promovarea unui proces de îmbătrânire sănătoasă; sprijinirea măsurilor de promovare și explorare a impactului sănătății asupra productivității și a participării forței de muncă drept contribuție la atingerea scopurilor procesului de la Lisabona; sprijinirea măsurilor de studiere a impactului altor politici asupra sănătății.

| 2.1.2. | Sprijinirea inițiativelor de identificare a cauzelor, de abordare și de reducere a inegalităților în materie de sănătate în și între statele membre, inclusiv a celor legate de diferențele dintre sexe, cu scopul de a contribui la o stare de prosperitate și coeziune; promovarea investițiilor în sănătate în cooperare cu alte politici și fonduri comunitare; îmbunătățirea solidarității între sistemele naționale de sănătate prin sprijinirea cooperării pe teme de îngrijire transfrontalieră. |
| --- | --- |

2.1.2.

Sprijinirea inițiativelor de identificare a cauzelor, de abordare și de reducere a inegalităților în materie de sănătate în și între statele membre, inclusiv a celor legate de diferențele dintre sexe, cu scopul de a contribui la o stare de prosperitate și coeziune; promovarea investițiilor în sănătate în cooperare cu alte politici și fonduri comunitare; îmbunătățirea solidarității între sistemele naționale de sănătate prin sprijinirea cooperării pe teme de îngrijire transfrontalieră.

| 2.2. | Promovarea unui stil de viață mai sănătos și reducerea incidenței bolilor și rănirilor grave prin intermediul abordării cauzelor acestora în materie de sănătate |
| --- | --- |

2.2.

Promovarea unui stil de viață mai sănătos și reducerea incidenței bolilor și rănirilor grave prin intermediul abordării cauzelor acestora în materie de sănătate

| 2.2.1. | Abordarea cauzelor în materie de sănătate cu scopul de a promova și de a îmbunătăți starea de sănătate fizică și mintală, creând medii propice pentru un stil de viață sănătos și pentru profilaxia bolilor; întreprinderea de acțiuni privind factori-cheie, cum sunt alimentația, exercițiul fizic și sănătatea sexuală, cauzele care stau la baza dependenței de tutun, alcool și stupefiante, prin accentul pus pe elemente-cheie cum ar fi educația și locul de muncă și de-a lungul întregii vieți. |
| --- | --- |

2.2.1.

Abordarea cauzelor în materie de sănătate cu scopul de a promova și de a îmbunătăți starea de sănătate fizică și mintală, creând medii propice pentru un stil de viață sănătos și pentru profilaxia bolilor; întreprinderea de acțiuni privind factori-cheie, cum sunt alimentația, exercițiul fizic și sănătatea sexuală, cauzele care stau la baza dependenței de tutun, alcool și stupefiante, prin accentul pus pe elemente-cheie cum ar fi educația și locul de muncă și de-a lungul întregii vieți.

| 2.2.2. | Promovarea acțiunilor de prevenire a principalelor boli de importanță deosebită, având în vedere povara generală a morbidității în spațiul comunitar, precum și a acțiunilor privind bolile rare, în cazul cărora acțiunea comunitară de abordare a cauzelor acestora poate aduce o contribuție însemnată la eforturile întreprinse la nivel național. |
| --- | --- |

2.2.2.

Promovarea acțiunilor de prevenire a principalelor boli de importanță deosebită, având în vedere povara generală a morbidității în spațiul comunitar, precum și a acțiunilor privind bolile rare, în cazul cărora acțiunea comunitară de abordare a cauzelor acestora poate aduce o contribuție însemnată la eforturile întreprinse la nivel național.

| 2.2.3. | Acțiuni de sprijinire privind efectele în materie de sănătate ale factorilor socio-economici și de mediu în context mai larg. |
| --- | --- |

2.2.3.

Acțiuni de sprijinire privind efectele în materie de sănătate ale factorilor socio-economici și de mediu în context mai larg.

| 2.2.4. | Promovarea acțiunilor care contribuie la reducerea numărului de accidente și răniri. |
| --- | --- |

2.2.4.

Promovarea acțiunilor care contribuie la reducerea numărului de accidente și răniri.

| 3. | Producerea și difuzarea de informații și cunoștințe cu privire la sănătate |
| --- | --- |

3.

Producerea și difuzarea de informații și cunoștințe cu privire la sănătate

| 3.1. | Schimbul de cunoștințe și bune practici |
| --- | --- |

3.1.

Schimbul de cunoștințe și bune practici

| 3.1.1. | Schimbul de cunoștințe și bune practici în materie de sănătate în cadrul domeniului de aplicare a programului. |
| --- | --- |

3.1.1.

Schimbul de cunoștințe și bune practici în materie de sănătate în cadrul domeniului de aplicare a programului.

| 3.2. | Colectarea, analiza și difuzarea informațiilor cu privire la sănătate |
| --- | --- |

3.2.

Colectarea, analiza și difuzarea informațiilor cu privire la sănătate

| 3.2.1. | Dezvoltarea unui sistem viabil de monitorizare a stării de sănătate folosind mecanisme de colectare a datelor și a informațiilor, cu indicatori adecvați; colectarea de date privind starea de sănătate și politicile în materie de sănătate; elaborarea, împreună cu Programul statistic comunitar, al componenței statistice a acestui sistem. |
| --- | --- |

3.2.1.

Dezvoltarea unui sistem viabil de monitorizare a stării de sănătate folosind mecanisme de colectare a datelor și a informațiilor, cu indicatori adecvați; colectarea de date privind starea de sănătate și politicile în materie de sănătate; elaborarea, împreună cu Programul statistic comunitar, al componenței statistice a acestui sistem.

| 3.2.2. | Crearea de mecanisme de analiză și difuzare, inclusiv rapoartele comunitare privind starea de sănătate, portalul și conferințele în domeniul sănătății; furnizarea de informații adresate cetățenilor, factorilor implicați și autorilor de politici, crearea de mecanisme de consultare și procese participatorii; rapoarte periodice privind starea de sănătate în Uniunea Europeană, bazate pe toate datele și indicatorii și care conțin o analiză calitativă și cantitativă. |
| --- | --- |

3.2.2.

Crearea de mecanisme de analiză și difuzare, inclusiv rapoartele comunitare privind starea de sănătate, portalul și conferințele în domeniul sănătății; furnizarea de informații adresate cetățenilor, factorilor implicați și autorilor de politici, crearea de mecanisme de consultare și procese participatorii; rapoarte periodice privind starea de sănătate în Uniunea Europeană, bazate pe toate datele și indicatorii și care conțin o analiză calitativă și cantitativă.

| 3.2.3. | Asigurarea analizei și asistenței tehnice de sprijinire a elaborării sau a punerii în aplicare a politicilor sau legislației referitoare la domeniul de aplicare a programului. |
| --- | --- |

3.2.3.

Asigurarea analizei și asistenței tehnice de sprijinire a elaborării sau a punerii în aplicare a politicilor sau legislației referitoare la domeniul de aplicare a programului.

---

EXPUNERE DE MOTIVE A CONSILIULUI

I.   INTRODUCERE

| 1. | Pe data de 15 aprilie 2005, Comisia a înaintat Consiliului și Parlamentului European o propunere (1) de Decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de acțiune comunitară în domeniul sănătății și protecției consumatorului 2007-2013. |
| --- | --- |

1.

Pe data de 15 aprilie 2005, Comisia a înaintat Consiliului și Parlamentului European o propunere (1) de Decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de acțiune comunitară în domeniul sănătății și protecției consumatorului 2007-2013.

| 2. | Avizul Comitetului Economic și Social și avizul Comitetului Regiunilor au fost adoptate pe 14-15 februarie 2006 (2) și, respectiv, pe 16 februarie 2006 (3), iar avizul Parlamentului European în urma primei lecturi a fost adoptat pe 16 martie 2006 (4). |
| --- | --- |

2.

Avizul Comitetului Economic și Social și avizul Comitetului Regiunilor au fost adoptate pe 14-15 februarie 2006 (2) și, respectiv, pe 16 februarie 2006 (3), iar avizul Parlamentului European în urma primei lecturi a fost adoptat pe 16 martie 2006 (4).

| 3. | Ca urmare a adoptării pe 17 mai 2006 a Acordului interinstituțional încheiat între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și gestiunea financiară sănătoasă (inclusiv cadrul financiar multianual 2007-2013), Comisia a înaintat pe 29 mai 2006 o propunere modificată (5) (denumită în continuare „cel de-al doilea program de sănătate publică”) care a încorporat o parte din amendamentele Parlamentului European, în special cele privind împărțirea propunerii în două programe separate (unul în domeniul sănătății și unul în domeniul protecției consumatorilor), precum și alocările bugetare revizuite. |
| --- | --- |

3.

Ca urmare a adoptării pe 17 mai 2006 a Acordului interinstituțional încheiat între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și gestiunea financiară sănătoasă (inclusiv cadrul financiar multianual 2007-2013), Comisia a înaintat pe 29 mai 2006 o propunere modificată (5) (denumită în continuare „cel de-al doilea program de sănătate publică”) care a încorporat o parte din amendamentele Parlamentului European, în special cele privind împărțirea propunerii în două programe separate (unul în domeniul sănătății și unul în domeniul protecției consumatorilor), precum și alocările bugetare revizuite.

| 4. | Pe data de 22 martie 2007, Consiliul a adoptat poziția sa comună în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

4.

Pe data de 22 martie 2007, Consiliul a adoptat poziția sa comună în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) din tratat.

II.   OBIECTIVUL

Cel de-al doilea program de sănătate publică pentru perioada 2007-2013 trebuie să înlocuiască programul actual instituit de Decizia nr. 1786/2002/CE (6).

Principalele obiective ale celui de-al doilea program de sănătate publică sunt:

| — | îmbunătățirea siguranței cetățenilor în materie de sănătate; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea siguranței cetățenilor în materie de sănătate;

| — | promovarea sănătății; și |
| --- | --- |

—

promovarea sănătății; și

| — | producerea și difuzarea de informații și cunoștințe cu privire la sănătate. |
| --- | --- |

—

producerea și difuzarea de informații și cunoștințe cu privire la sănătate.

Aceste obiective vor fi urmărite prin intermediul acțiunilor enumerate în anexa la decizie, acțiuni care reprezintă o continuare a programului actual dar care, în același timp, se adaptează noilor aspecte strategice, cum ar fi necesitatea de a promova un proces sănătos de îmbătrânire, continuarea eforturilor de reducere a inegalităților în materie de sănătate și îmbunătățirea timpilor de reacție și a planificării în ceea ce privește urgențele în materie de sănătate.

Prioritățile și acțiunile concrete, precum și alte aspecte ale punerii în aplicare a programului (cum ar fi alocarea de resurse financiare, criterii de selecție și de atribuire a contribuțiilor financiare, acordurile de punere în aplicare a strategiilor și acțiunilor comune) se vor decide în cadrul planurilor anuale de activitate, pe baza consultării comitetului de conducere al programului. Obiectivele de amploare ale programului de sănătate publică oferă ocazia abordării unor noi probleme care apar, dacă este necesar, în perioada de punere în aplicare a programului.

Valoarea totală a bugetului alocat programului se ridică la 365,6 milioane EUR, exprimată în prețuri actuale.

III.   ANALIZA POZIȚIEI COMUNE

1.   Observații generale

În general, Consiliul a respectat avizul Parlamentului European în urma primei lecturi care a fost integrat într-o măsură considerabilă în propunerea modificată a Comisiei. În particular, Consiliul a fost de acord cu împărțirea propunerii originale a Comisiei în două programe separate (unul în domeniul sănătății și unul în domeniul protecției consumatorilor). Consiliul a fost de acord cu alocările bugetare revizuite, astfel cum sunt menționate la secțiunea II de mai sus și cum este prevăzut în acordul interinstituțional din 17 mai 2006. Ar trebui remarcat că avizul Parlamentului European în urma primei lecturi a fost adoptat pe 16 martie 2006, adică înainte de încheierea acordului interinstituțional din 17 mai 2006.

2.   Modificările aduse de Parlamentul European

Cu ocazia votului în plen din 16 martie 2006, Parlamentul European a adoptat 145 de amendamente la propunerea inițială a Comisiei. Majoritatea acestor amendamente au fost integrate în propunerea modificată a Comisiei, față de care Consiliul a acceptat amendamente suplimentare în poziția sa comună.

Consiliul:

| (a) | A introdus în poziția comună 22 de amendamente privind împărțirea propunerii inițiale a Comisiei în două programe separate, după cum urmează:






  (i) | Amendamente acceptate în întregime: | Amendamentul 1 (privind titlul): noul titlu; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

A introdus în poziția comună 22 de amendamente privind împărțirea propunerii inițiale a Comisiei în două programe separate, după cum urmează:

(i)

Amendamente acceptate în întregime:

Amendamentul 1 (privind titlul): noul titlu;

| | Amendamentul 2 (privind referirea 1); |
| --- | --- |

Amendamentul 2 (privind referirea 1);

| | Amendamentul 15 (privind considerentul 2); partea suplimentară care nu se referă la împărțirea propunerii este acceptată în considerentul 4; |
| --- | --- |

Amendamentul 15 (privind considerentul 2); partea suplimentară care nu se referă la împărțirea propunerii este acceptată în considerentul 4;

| | Amendamentul 37 (privind considerentul 4): eliminat; |
| --- | --- |

Amendamentul 37 (privind considerentul 4): eliminat;

| | Amendamentul 42 (privind considerentul 9); acest considerent a devenit considerentul 31; |
| --- | --- |

Amendamentul 42 (privind considerentul 9); acest considerent a devenit considerentul 31;

| | Amendamentul 52 (privind articolul 3); acest articol a devenit articolul 4; |
| --- | --- |

Amendamentul 52 (privind articolul 3); acest articol a devenit articolul 4;

| | Amendamentul 74 (privind articolul 11); acest articol a devenit articolul 14; |
| --- | --- |

Amendamentul 74 (privind articolul 11); acest articol a devenit articolul 14;

| | Amendamentul 75 (privind articolul 12); acest articol a devenit articolul 5.2; |
| --- | --- |

Amendamentul 75 (privind articolul 12); acest articol a devenit articolul 5.2;

| | Amendamentul 76 (privind anexa 1); Anexa 1 a fost eliminată; |
| --- | --- |

Amendamentul 76 (privind anexa 1); Anexa 1 a fost eliminată;

| | Amendamentele 77, 78, 84, 86, 101: (privind anexa 2); această anexă 2 a devenit anexă; |
| --- | --- |

Amendamentele 77, 78, 84, 86, 101: (privind anexa 2); această anexă 2 a devenit anexă;

| | Amendamentul 140 (privind anexa 3); această anexă a devenit anexa la programul de acțiune comunitară în domeniul politicii consumatorilor (2007-2013); |
| --- | --- |

Amendamentul 140 (privind anexa 3); această anexă a devenit anexa la programul de acțiune comunitară în domeniul politicii consumatorilor (2007-2013);

| (ii) | Amendamente reformulate sau acceptate parțial: | Amendamentul 3 (privind considerentul 1); acceptat în ceea ce privește împărțirea propunerii; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Amendamente reformulate sau acceptate parțial:

Amendamentul 3 (privind considerentul 1); acceptat în ceea ce privește împărțirea propunerii;

| | Amendamentul 18 (privind considerentul 3): acceptat în ceea ce privește împărțirea propunerii; |
| --- | --- |

Amendamentul 18 (privind considerentul 3): acceptat în ceea ce privește împărțirea propunerii;

| | Amendamentul 38 (privind considerentul 5): parțial acceptat, de asemenea, în considerentul 12; |
| --- | --- |

Amendamentul 38 (privind considerentul 5): parțial acceptat, de asemenea, în considerentul 12;

| | Amendamentul 41 (privind considerentul 7): acceptat în ceea ce privește împărțirea propunerii; |
| --- | --- |

Amendamentul 41 (privind considerentul 7): acceptat în ceea ce privește împărțirea propunerii;

| | Amendamentul 43 (privind considerentul 11): reformulat în considerentul 33; |
| --- | --- |

Amendamentul 43 (privind considerentul 11): reformulat în considerentul 33;

| | Amendamentul 48 (privind articolul 1); |
| --- | --- |

Amendamentul 48 (privind articolul 1);

| | Amendamentul 49 (privind articolul 2): parțial acceptat, de asemenea, în articolul 2.1. |
| --- | --- |

Amendamentul 49 (privind articolul 2): parțial acceptat, de asemenea, în articolul 2.1.

| (b) | Nu a acceptat amendamentul 113 ca urmare a numărului redus de acțiuni în propunerea modificată a Comisiei. |
| --- | --- |

(b)

Nu a acceptat amendamentul 113 ca urmare a numărului redus de acțiuni în propunerea modificată a Comisiei.

| (c) | A introdus în poziția comună 91 de amendamente care nu s-au referit la împărțirea propunerii, după cum urmează:






  (i) | Amendamente acceptate în întregime: | privind considerentele: | Amendamentul 7 [privind considerentul 1 d (nou)]: face acum parte din considerentul 3; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

A introdus în poziția comună 91 de amendamente care nu s-au referit la împărțirea propunerii, după cum urmează:

(i)

Amendamente acceptate în întregime:

privind considerentele:

Amendamentul 7 [privind considerentul 1 d (nou)]: face acum parte din considerentul 3;

| | Amendamentul 9 [privind considerentul 1 f (nou)]: face acum parte din considerentul 6; |
| --- | --- |

Amendamentul 9 [privind considerentul 1 f (nou)]: face acum parte din considerentul 6;

| | Amendamentul 19 [privind considerentul 3 a (nou)]: face acum parte din considerentul 12; |
| --- | --- |

Amendamentul 19 [privind considerentul 3 a (nou)]: face acum parte din considerentul 12;

| | Amendamentul 20 [privind considerentul 3 b (nou)]: face acum parte din considerentul 14; |
| --- | --- |

Amendamentul 20 [privind considerentul 3 b (nou)]: face acum parte din considerentul 14;

| | Amendamentul 21 [privind considerentul 3 c (nou)]: face acum parte din considerentul 15; |
| --- | --- |

Amendamentul 21 [privind considerentul 3 c (nou)]: face acum parte din considerentul 15;

| | Amendamentul 22 [privind considerentul 3 d (nou)]: face acum parte din considerentul 16; |
| --- | --- |

Amendamentul 22 [privind considerentul 3 d (nou)]: face acum parte din considerentul 16;

| | Amendamentul 24 [privind considerentul 3 f (nou)]: face acum parte din considerentul 17; |
| --- | --- |

Amendamentul 24 [privind considerentul 3 f (nou)]: face acum parte din considerentul 17;

| | Amendamentul 30 [privind considerentul 3 l (nou)]: face acum parte din considerentul 22; |
| --- | --- |

Amendamentul 30 [privind considerentul 3 l (nou)]: face acum parte din considerentul 22;

| | Amendamentul 34 [privind considerentul 3 p (nou)]: face acum parte din considerentul 24; |
| --- | --- |

Amendamentul 34 [privind considerentul 3 p (nou)]: face acum parte din considerentul 24;

| | Amendamentul 35 [privind considerentul 3 q (nou)]: face acum parte din considerentul 26; |
| --- | --- |

Amendamentul 35 [privind considerentul 3 q (nou)]: face acum parte din considerentul 26;

| | Amendamentul 36 [privind considerentul 3 r (nou)]: face acum parte din considerentul 26; |
| --- | --- |

Amendamentul 36 [privind considerentul 3 r (nou)]: face acum parte din considerentul 26;

| | privind articolele: | Amendamentul 59 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (d) (nou)]: a devenit articolul 7.3 litera (a); |
| --- | --- | --- |

privind articolele:

Amendamentul 59 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (d) (nou)]: a devenit articolul 7.3 litera (a);

| | Amendamentul 60 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (e) (nou)]: a devenit articolul 7.3 litera (b); |
| --- | --- |

Amendamentul 60 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (e) (nou)]: a devenit articolul 7.3 litera (b);

| | Amendamentul 61 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (f) (nou)]: a devenit articolul 7.4; |
| --- | --- |

Amendamentul 61 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (f) (nou)]: a devenit articolul 7.4;

| | Amendamentul 66 [privind articolul 7 alineatul (1) litera (a)]: a devenit articolul 8.1 litera (a) punctul (i); |
| --- | --- |

Amendamentul 66 [privind articolul 7 alineatul (1) litera (a)]: a devenit articolul 8.1 litera (a) punctul (i);

| | Amendamentul 69 [privind articolul 7 alineatul (2)]: a devenit articolul 8.2; |
| --- | --- |

Amendamentul 69 [privind articolul 7 alineatul (2)]: a devenit articolul 8.2;

| | Amendamentul 70 (privind articolul 9): a devenit articolul 12; |
| --- | --- |

Amendamentul 70 (privind articolul 9): a devenit articolul 12;

| | Amendamentul 72 [privind articolul 10 alineatul (3)]: eliminat; |
| --- | --- |

Amendamentul 72 [privind articolul 10 alineatul (3)]: eliminat;

| (ii) | Amendamente reformulate sau acceptate parțial: | privind considerentele: | Amendamentul 4 (privind considerentul 1): parțial acceptat în considerentul 1; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Amendamente reformulate sau acceptate parțial:

privind considerentele:

Amendamentul 4 (privind considerentul 1): parțial acceptat în considerentul 1;

| | Amendamentul 6 [privind considerentul 1 c (nou)]: reformulat în considerentul 2; |
| --- | --- |

Amendamentul 6 [privind considerentul 1 c (nou)]: reformulat în considerentul 2;

| | Amendamentul 8 [privind considerentul 1 e (nou)]: parțial acceptat în considerentul 5; |
| --- | --- |

Amendamentul 8 [privind considerentul 1 e (nou)]: parțial acceptat în considerentul 5;

| | Amendamentul 10 [privind considerentul 1 g (nou)]: parțial acceptat în considerentul 7; |
| --- | --- |

Amendamentul 10 [privind considerentul 1 g (nou)]: parțial acceptat în considerentul 7;

| | Amendamentul 13 [privind considerentul 1 k (nou)]: parțial acceptat în considerentul 8; |
| --- | --- |

Amendamentul 13 [privind considerentul 1 k (nou)]: parțial acceptat în considerentul 8;

| | Amendamentul 14 [privind considerentul 11 (nou)]: reformulat în considerentul 9; |
| --- | --- |

Amendamentul 14 [privind considerentul 11 (nou)]: reformulat în considerentul 9;

| | Amendamentul 16 [privind considerentul 2 a (nou)]: parțial acceptat în considerentul 10; |
| --- | --- |

Amendamentul 16 [privind considerentul 2 a (nou)]: parțial acceptat în considerentul 10;

| | Amendamentul 17 [privind considerentul 2 b (nou)]: parțial acceptat în considerentul 11; |
| --- | --- |

Amendamentul 17 [privind considerentul 2 b (nou)]: parțial acceptat în considerentul 11;

| | Amendamentul 23 [privind considerentul 3 e (nou)]: parțial acceptat în considerentul 17; |
| --- | --- |

Amendamentul 23 [privind considerentul 3 e (nou)]: parțial acceptat în considerentul 17;

| | Amendamentul 25 [privind considerentul 3 g (nou)]: parțial acceptat în considerentul 18; |
| --- | --- |

Amendamentul 25 [privind considerentul 3 g (nou)]: parțial acceptat în considerentul 18;

| | Amendamentul 26 [privind considerentul 3 h (nou)]: parțial acceptat în considerentul 18; |
| --- | --- |

Amendamentul 26 [privind considerentul 3 h (nou)]: parțial acceptat în considerentul 18;

| | Amendamentul 27 [privind considerentul 3 g (nou)]: reformulat în considerentul 19; |
| --- | --- |

Amendamentul 27 [privind considerentul 3 g (nou)]: reformulat în considerentul 19;

| | Amendamentul 28 [privind considerentul 3 j (nou)]: reformulat în considerentul 21; |
| --- | --- |

Amendamentul 28 [privind considerentul 3 j (nou)]: reformulat în considerentul 21;

| | Amendamentul 29 [privind considerentul 3 k (nou)]: parțial acceptat în considerentul 21; |
| --- | --- |

Amendamentul 29 [privind considerentul 3 k (nou)]: parțial acceptat în considerentul 21;

| | Amendamentul 31 [privind considerentul 3 m (nou)]: parțial acceptat în considerentul 23; |
| --- | --- |

Amendamentul 31 [privind considerentul 3 m (nou)]: parțial acceptat în considerentul 23;

| | Amendamentul 39 [privind considerentul 5 a (nou)]: reformulat în considerentul 27; |
| --- | --- |

Amendamentul 39 [privind considerentul 5 a (nou)]: reformulat în considerentul 27;

| | Amendamentul 40 (privind considerentul 6): parțial acceptat în considerentul 28; |
| --- | --- |

Amendamentul 40 (privind considerentul 6): parțial acceptat în considerentul 28;

| | Amendamentul 44 (privind considerentul 12): parțial acceptat în considerentul 34; |
| --- | --- |

Amendamentul 44 (privind considerentul 12): parțial acceptat în considerentul 34;

| | Amendamentul 45 (privind considerentul 13): parțial acceptat în considerentul 36; |
| --- | --- |

Amendamentul 45 (privind considerentul 13): parțial acceptat în considerentul 36;

| | Amendamentul 46 [privind considerentul 13 a (nou)]: reformulat în considerentul 37; |
| --- | --- |

Amendamentul 46 [privind considerentul 13 a (nou)]: reformulat în considerentul 37;

| | Amendamentul 47 (privind considerentul 14): reformulat în considerentul 38 și în articolul 5.2; |
| --- | --- |

Amendamentul 47 (privind considerentul 14): reformulat în considerentul 38 și în articolul 5.2;

| | privind articolele: | Amendamentul 50 [privind articolul 2 alineatul (2) litera (a) (nou)]: parțial acceptat în considerentul 1 și în obiectul 2.1 din anexă); |
| --- | --- | --- |

privind articolele:

Amendamentul 50 [privind articolul 2 alineatul (2) litera (a) (nou)]: parțial acceptat în considerentul 1 și în obiectul 2.1 din anexă);

| | Amendamentul 53 [privind articolul 3 alineatul (2) litera (b)]: parțial acceptat în articolul 4.1 litera (b); |
| --- | --- |

Amendamentul 53 [privind articolul 3 alineatul (2) litera (b)]: parțial acceptat în articolul 4.1 litera (b);

| | Amendamentul 55 (privind articolul 4): parțial acceptat în articolul 7.1; |
| --- | --- |

Amendamentul 55 (privind articolul 4): parțial acceptat în articolul 7.1;

| | Amendamentul 56 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (a) (nou)]: parțial acceptat în articolul 7.3 litera (a); |
| --- | --- |

Amendamentul 56 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (a) (nou)]: parțial acceptat în articolul 7.3 litera (a);

| | Amendamentul 57 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (b) (nou)]: parțial acceptat în articolul 7.2; |
| --- | --- |

Amendamentul 57 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (b) (nou)]: parțial acceptat în articolul 7.2;

| | Amendamentul 62 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (g) (nou)]: parțial acceptat în articolul 5.2; |
| --- | --- |

Amendamentul 62 [privind articolul 4 alineatul (1) litera (g) (nou)]: parțial acceptat în articolul 5.2;

| | Amendamentul 63 [privind articolul 4 a (nou)]: parțial acceptat în articolul 9; |
| --- | --- |

Amendamentul 63 [privind articolul 4 a (nou)]: parțial acceptat în articolul 9;

| | Amendamentul 67 [privind articolul 7 alineatul (1) litera (a a) (nou)]: parțial acceptat în articolul 8.1 litera (a) punctul (iii); |
| --- | --- |

Amendamentul 67 [privind articolul 7 alineatul (1) litera (a a) (nou)]: parțial acceptat în articolul 8.1 litera (a) punctul (iii);

| | Amendamentul 71 [privind articolul 10 alineatul (2)]: parțial acceptat în articolul 13.3; |
| --- | --- |

Amendamentul 71 [privind articolul 10 alineatul (2)]: parțial acceptat în articolul 13.3;

| | Amendamentul 73 [privind articolul 10 alineatul (3) litera (a) (nou)]: parțial acceptat în articolul 13.3 litera (a); |
| --- | --- |

Amendamentul 73 [privind articolul 10 alineatul (3) litera (a) (nou)]: parțial acceptat în articolul 13.3 litera (a);

| | Amendamentul 146 [privind articolul 7 alineatul (1) litera (a c) (nou)]: parțial acceptat în articolul 8.1; |
| --- | --- |

Amendamentul 146 [privind articolul 7 alineatul (1) litera (a c) (nou)]: parțial acceptat în articolul 8.1;

| | Amendamentul 147 [privind articolul 10 alineatul (1)]: parțial acceptat în articolul 13.3 litera (a); |
| --- | --- |

Amendamentul 147 [privind articolul 10 alineatul (1)]: parțial acceptat în articolul 13.3 litera (a);

| | privind anexa: | Amendamentele 79 și 80 (privind anexa 2): parțial acceptate în articolul 7.3 litera (b); |
| --- | --- | --- |

privind anexa:

Amendamentele 79 și 80 (privind anexa 2): parțial acceptate în articolul 7.3 litera (b);

| | Amendamentul 81 (privind anexa 2); parțial acceptat în obiectivul 1.2.3 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 81 (privind anexa 2); parțial acceptat în obiectivul 1.2.3 din anexă;

| | Amendamentul 85 (privind anexa 2); parțial acceptat în obiectivul 1.1.3 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 85 (privind anexa 2); parțial acceptat în obiectivul 1.1.3 din anexă;

| | Amendamentul 88 (privind anexa 2); parțial acceptat în considerentele 11 și 22; |
| --- | --- |

Amendamentul 88 (privind anexa 2); parțial acceptat în considerentele 11 și 22;

| | Amendamentul 89 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 2.2.1 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 89 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 2.2.1 din anexă;

| | Amendamentul 90 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 19; |
| --- | --- |

Amendamentul 90 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 19;

| | Amendamentul 91 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 2.1.2. din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 91 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 2.1.2. din anexă;

| | Amendamentul 92 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 16 și 37 și în obiectivul 2.1 din anexă); |
| --- | --- |

Amendamentul 92 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 16 și 37 și în obiectivul 2.1 din anexă);

| | Amendamentul 93 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.1.1. din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 93 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.1.1. din anexă;

| | Amendamentul 98 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 17, 23 și în obiectivul 2.1.1 din anexă); |
| --- | --- |

Amendamentul 98 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 17, 23 și în obiectivul 2.1.1 din anexă);

| | Amendamentul 99 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 17, 23 și în obiectivul 2.1.2 din anexă); |
| --- | --- |

Amendamentul 99 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 17, 23 și în obiectivul 2.1.2 din anexă);

| | Amendamentul 100 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 2.2 și în obiectivul 2.2 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 100 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 2.2 și în obiectivul 2.2 din anexă;

| | Amendamentul 104 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 2.1 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 104 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 2.1 din anexă;

| | Amendamentul 106 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.1.2 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 106 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.1.2 din anexă;

| | Amendamentul 107 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 16 și 37 și în obiectivul 2.1 din anexă); |
| --- | --- |

Amendamentul 107 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 16 și 37 și în obiectivul 2.1 din anexă);

| | Amendamentul 108 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 18 și în obiectivul 3.1 din anexă); |
| --- | --- |

Amendamentul 108 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 18 și în obiectivul 3.1 din anexă);

| | Amendamentul 109 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 21; |
| --- | --- |

Amendamentul 109 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 21;

| | Amendamentul 110 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 19; |
| --- | --- |

Amendamentul 110 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 19;

| | Amendamentul 111 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 18, 19 și în obiectivul 2.2 din anexă); |
| --- | --- |

Amendamentul 111 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 18, 19 și în obiectivul 2.2 din anexă);

| | Amendamentul 112 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 2.2 și în obiectivul 2.2 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 112 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 2.2 și în obiectivul 2.2 din anexă;

| | Amendamentul 115 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 21; |
| --- | --- |

Amendamentul 115 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 21;

| | Amendamentul 116 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 3.1 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 116 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 3.1 din anexă;

| | Amendamentul 117 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 17 și 23 și în obiectivul 2.1.2 din anexă); |
| --- | --- |

Amendamentul 117 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 17 și 23 și în obiectivul 2.1.2 din anexă);

| | Amendamentul 118 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 21; |
| --- | --- |

Amendamentul 118 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 21;

| | Amendamentul 119 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 2.1.1. din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 119 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 2.1.1. din anexă;

| | Amendamentul 120 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.2.2 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 120 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.2.2 din anexă;

| | Amendamentul 121 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 12, în articolele 2.2 și 9 și în obiectivul 3 din anexă); |
| --- | --- |

Amendamentul 121 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 12, în articolele 2.2 și 9 și în obiectivul 3 din anexă);

| | Amendamentul 123 (privind anexa 2): reformulat în obiectivul 3 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 123 (privind anexa 2): reformulat în obiectivul 3 din anexă;

| | Amendamentul 124 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 3.2 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 124 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 3.2 din anexă;

| | Amendamentul 125 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 17 și în obiectivul 3.2.1 din anexă); |
| --- | --- |

Amendamentul 125 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentul 17 și în obiectivul 3.2.1 din anexă);

| | Amendamentul 126 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 3.2.1 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 126 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 3.2.1 din anexă;

| | Amendamentul 132 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.1.1. din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 132 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.1.1. din anexă;

| | Amendamentul 133 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 3.2.2 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 133 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 3.2.2 din anexă;

| | Amendamentul 134 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 12 și 13, în articolul 9.1 și în obiectivul 2.1.1 din anexă); |
| --- | --- |

Amendamentul 134 (privind anexa 2): parțial acceptat în considerentele 12 și 13, în articolul 9.1 și în obiectivul 2.1.1 din anexă);

| | Amendamentul 135 (privind anexa 2): parțial acceptat în anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 135 (privind anexa 2): parțial acceptat în anexă;

| | Amendamentul 136 (privind anexa 2): parțial acceptat în articolul 12; |
| --- | --- |

Amendamentul 136 (privind anexa 2): parțial acceptat în articolul 12;

| | Amendamentul 137 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.2.1 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 137 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.2.1 din anexă;

| | Amendamentul 138 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.2.2 din anexă; |
| --- | --- |

Amendamentul 138 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 1.2.2 din anexă;

| | Amendamentul 139 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 3.2.3 din anexă. |
| --- | --- |

Amendamentul 139 (privind anexa 2): parțial acceptat în obiectivul 3.2.3 din anexă.

| (d) | Nu a inclus 26 de amendamente (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 și 153) în poziția comună.
  Consiliul nu poate accepta următoarele cinci amendamente din cauza unor constrângeri legate de resurse, ca urmare a adoptării acordului interinstituțional din 17 mai 2006: 64, 97, 114, 127 și 129. |
| --- | --- |

(d)

Nu a inclus 26 de amendamente (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 și 153) în poziția comună.

Consiliul nu poate accepta următoarele cinci amendamente din cauza unor constrângeri legate de resurse, ca urmare a adoptării acordului interinstituțional din 17 mai 2006: 64, 97, 114, 127 și 129.

IV.   CONCLUZIE

Consiliul consideră că poziția sa comună, care încorporează amendamentele menționate în secțiunile III.2 literele (a) și (c), ia în considerare avizul Parlamentului European în urma primei lecturi.

Poziția comună reprezintă un echilibru între preocupări și interese, asigurând posibilitatea punerii în aplicare a obiectivelor programului prin intermediul unui număr restrâns de acțiuni și instrumente, precum și prin intermediul unor metode și proceduri de o mai mare acuratețe, care au fost reformulate în conformitate cu avizul Parlamentului European în urma primei lecturi și cu propunerea modificată a Comisiei. Decizia va îmbunătăți eficacitatea acțiunilor comunitare în domeniul sănătății publice și va crește gradul de conștientizare cu privire la starea de sănătate din Uniunea Europeană, contribuind astfel la îmbunătățirea și protecția sănătății cetățenilor Uniunii Europene.

---

(1)  JO C 172, 12.7.2005, p. 25.

(2)  JO C 88, 11.4.2006, p. 1.

(3)  JO C 192, 16.8.2006, p. 8.

(4)  7537/06.

(5)  9905/06.

(6)  JO L 271, 9.10.2002, p. 1.

---

| 8.5.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 103/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 103/26

---

POZIȚIA COMUNĂ (CE) Nr. 6/2007

adoptată de Consiliu la 22 martie 2007

în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2007 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice

(2007/C 103 E/03)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 156,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (2),

întrucât:

| (1) | Consiliul European din 15 și 16 martie 2002, desfășurat la Barcelona, a subliniat în concluziile sale că rețelele energetice și de transport integrate și puternice reprezintă piatra de temelie a pieței interne europene, iar o mai bună utilizare a rețelelor existente și finalizarea verigilor lipsă vor permite sporirea eficacității și a competitivității și garantarea unui nivel adecvat de calitate, precum și reducerea punctelor de saturație și, așadar, o mai mare viabilitate pe termen lung. Aceste necesități se înscriu în cadrul strategiei adoptate de șefii de stat și de guvern la Consiliul European din 23 și 24 martie 2000, desfășurat la Lisabona, strategie care a fost menționată de atunci cu regularitate. |
| --- | --- |

(1)

Consiliul European din 15 și 16 martie 2002, desfășurat la Barcelona, a subliniat în concluziile sale că rețelele energetice și de transport integrate și puternice reprezintă piatra de temelie a pieței interne europene, iar o mai bună utilizare a rețelelor existente și finalizarea verigilor lipsă vor permite sporirea eficacității și a competitivității și garantarea unui nivel adecvat de calitate, precum și reducerea punctelor de saturație și, așadar, o mai mare viabilitate pe termen lung. Aceste necesități se înscriu în cadrul strategiei adoptate de șefii de stat și de guvern la Consiliul European din 23 și 24 martie 2000, desfășurat la Lisabona, strategie care a fost menționată de atunci cu regularitate.

| (2) | Consiliul European din 12 și 13 decembrie 2003, desfășurat la Bruxelles, a aprobat acțiunea europeană pentru creștere, invitând Comisia să își reorienteze cheltuielile, în cazul în care este necesar, către investiții în capitalul fizic, în special investițiile în infrastructura rețelelor transeuropene, ale căror proiecte prioritare reprezintă elemente esențiale pentru întărirea coeziunii pieței interne. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul European din 12 și 13 decembrie 2003, desfășurat la Bruxelles, a aprobat acțiunea europeană pentru creștere, invitând Comisia să își reorienteze cheltuielile, în cazul în care este necesar, către investiții în capitalul fizic, în special investițiile în infrastructura rețelelor transeuropene, ale căror proiecte prioritare reprezintă elemente esențiale pentru întărirea coeziunii pieței interne.

| (3) | Eventualele întârzieri înregistrate la realizarea unor conexiuni transeuropene performante, în special în cazul tronsoanelor transfrontaliere, ar putea reprezenta un handicap serios pentru competitivitatea Uniunii, a statelor membre și a regiunilor periferice, care nu ar putea sau care nu ar mai putea să profite pe deplin de efectele benefice ale pieței interne. |
| --- | --- |

(3)

Eventualele întârzieri înregistrate la realizarea unor conexiuni transeuropene performante, în special în cazul tronsoanelor transfrontaliere, ar putea reprezenta un handicap serios pentru competitivitatea Uniunii, a statelor membre și a regiunilor periferice, care nu ar putea sau care nu ar mai putea să profite pe deplin de efectele benefice ale pieței interne.

| (4) | În Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (3), costul pentru finalizarea rețelei transeuropene de transport, în perioada 2007-2020, a fost estimat la 600 miliarde EUR. Numai investițiile necesare pentru proiectele prioritare în sensul anexei III la respectiva decizie reprezintă aproximativ 160 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

(4)

În Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (3), costul pentru finalizarea rețelei transeuropene de transport, în perioada 2007-2020, a fost estimat la 600 miliarde EUR. Numai investițiile necesare pentru proiectele prioritare în sensul anexei III la respectiva decizie reprezintă aproximativ 160 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013.

| (5) | Pentru atingerea acestor obiective, atât Parlamentul European cât și Consiliul au pus accentul pe necesitatea de a consolida și adapta instrumentele financiare existente printr-o creștere a nivelului cofinanțării comunitare, prevăzând posibilitatea de a aplica o rată mai ridicată a cofinanțării comunitare, în special pentru proiecte care se disting prin caracterul lor transfrontalier, funcția lor de tranzit sau traversarea unor obstacole naturale. |
| --- | --- |

(5)

Pentru atingerea acestor obiective, atât Parlamentul European cât și Consiliul au pus accentul pe necesitatea de a consolida și adapta instrumentele financiare existente printr-o creștere a nivelului cofinanțării comunitare, prevăzând posibilitatea de a aplica o rată mai ridicată a cofinanțării comunitare, în special pentru proiecte care se disting prin caracterul lor transfrontalier, funcția lor de tranzit sau traversarea unor obstacole naturale.

| (6) | În conformitate cu Comunicarea Comisiei, adresată Parlamentului European și Consiliului, privind promovarea transportului pe căile navigabile interioare „NAIADES” și având în vedere natura durabilă a căilor navigabile interioare, proiectele privind căile navigabile interioare trebuie să beneficieze de o atenție deosebită. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu Comunicarea Comisiei, adresată Parlamentului European și Consiliului, privind promovarea transportului pe căile navigabile interioare „NAIADES” și având în vedere natura durabilă a căilor navigabile interioare, proiectele privind căile navigabile interioare trebuie să beneficieze de o atenție deosebită.

| (7) | În Rezoluția sa din 8 iunie 2005 privind provocările politice și mijloacele bugetare ale Uniunii extinse 2007-2013 (4), Parlamentul European a subliniat importanța strategică a rețelelor de transport în vederea realizării pieței interne și a unor relații mai strânse cu țările candidate, cele precandidate și cele aparținând „cercului de prieteni”. În afară de aceasta, și-a exprimat voința de a examina instrumente financiare inovatoare, cum ar fi garanțiile de împrumut, concesiunile europene, împrumuturile europene și un fond de bonificare a dobânzii. |
| --- | --- |

(7)

În Rezoluția sa din 8 iunie 2005 privind provocările politice și mijloacele bugetare ale Uniunii extinse 2007-2013 (4), Parlamentul European a subliniat importanța strategică a rețelelor de transport în vederea realizării pieței interne și a unor relații mai strânse cu țările candidate, cele precandidate și cele aparținând „cercului de prieteni”. În afară de aceasta, și-a exprimat voința de a examina instrumente financiare inovatoare, cum ar fi garanțiile de împrumut, concesiunile europene, împrumuturile europene și un fond de bonificare a dobânzii.

| (8) | Este imposibil să se răspundă tuturor nevoilor legate de aplicarea priorităților, stabilite prin Decizia nr. 1692/96/CE pentru RTE-T și prin Decizia nr. 1364/2006/CE (5) pentru RTE-E, prin intermediul sumelor alocate rețelelor transeuropene din domeniul transporturilor și al energiei (denumite în continuare „RTE-T” și „RTE-E”) în conformitate cu cadrul financiar multianual 2007-2013. Este așadar oportun, pentru a completa sursele naționale de finanțare publice și private, ca aceste resurse să se concentreze pe anumite categorii de proiecte care vor aduce cea mai mare valoare adăugată ansamblului rețelelor, în special tronsoanele transfrontaliere — inclusiv autostrăzile mării — și proiectele destinate eliminării situațiilor de strangulare a traficului, cum ar fi cele create de obstacolele naturale, în scopul de a garanta continuitatea infrastructurilor RTE-T și RTE-E. Pentru a favoriza punerea în aplicare coordonată a anumitor proiecte, pot fi desemnați coordonatori europeni în conformitate cu articolul 17a din Decizia nr. 1692/96/CE. |
| --- | --- |

(8)

Este imposibil să se răspundă tuturor nevoilor legate de aplicarea priorităților, stabilite prin Decizia nr. 1692/96/CE pentru RTE-T și prin Decizia nr. 1364/2006/CE (5) pentru RTE-E, prin intermediul sumelor alocate rețelelor transeuropene din domeniul transporturilor și al energiei (denumite în continuare „RTE-T” și „RTE-E”) în conformitate cu cadrul financiar multianual 2007-2013. Este așadar oportun, pentru a completa sursele naționale de finanțare publice și private, ca aceste resurse să se concentreze pe anumite categorii de proiecte care vor aduce cea mai mare valoare adăugată ansamblului rețelelor, în special tronsoanele transfrontaliere — inclusiv autostrăzile mării — și proiectele destinate eliminării situațiilor de strangulare a traficului, cum ar fi cele create de obstacolele naturale, în scopul de a garanta continuitatea infrastructurilor RTE-T și RTE-E. Pentru a favoriza punerea în aplicare coordonată a anumitor proiecte, pot fi desemnați coordonatori europeni în conformitate cu articolul 17a din Decizia nr. 1692/96/CE.

| (9) | Ținând cont că sumele rămase pentru investițiile RTE-T în proiecte prioritare sunt estimate la aproximativ 250 miliarde EUR și că valoarea de referință financiară europeană de 8 013 milioane EUR pentru transport în perioada 2007-2013 reprezintă doar o parte infimă a bugetului necesar pentru finalizarea proiectelor prioritare, Comisia ar trebui — cu ajutorul coordonatorilor europeni în cazul în care sunt numiți — să desfășoare acțiuni de sprijinire și coordonare a eforturilor statelor membre de a finanța și finaliza RTE-T planificată conform calendarului stabilit. Comisia ar trebui să pună în aplicare dispozițiile referitoare la coordonatorii europeni prevăzute în Decizia nr. 1692/96/CE. De asemenea, Comisia ar trebui să studieze și să încerce să rezolve, împreună cu statele membre, problema financiară pe termen lung a construcției și exploatării întregii RTE-T, având în vedere că perioada de construcție include cel puțin două perioade bugetare de șapte ani, iar durata de viață prevăzută a noii infrastructuri este de cel puțin un secol. |
| --- | --- |

(9)

Ținând cont că sumele rămase pentru investițiile RTE-T în proiecte prioritare sunt estimate la aproximativ 250 miliarde EUR și că valoarea de referință financiară europeană de 8 013 milioane EUR pentru transport în perioada 2007-2013 reprezintă doar o parte infimă a bugetului necesar pentru finalizarea proiectelor prioritare, Comisia ar trebui — cu ajutorul coordonatorilor europeni în cazul în care sunt numiți — să desfășoare acțiuni de sprijinire și coordonare a eforturilor statelor membre de a finanța și finaliza RTE-T planificată conform calendarului stabilit. Comisia ar trebui să pună în aplicare dispozițiile referitoare la coordonatorii europeni prevăzute în Decizia nr. 1692/96/CE. De asemenea, Comisia ar trebui să studieze și să încerce să rezolve, împreună cu statele membre, problema financiară pe termen lung a construcției și exploatării întregii RTE-T, având în vedere că perioada de construcție include cel puțin două perioade bugetare de șapte ani, iar durata de viață prevăzută a noii infrastructuri este de cel puțin un secol.

| (10) | Decizia nr. 1364/2006/CE identifică obiectivele, prioritățile de acțiune și proiectele de interes comun pentru a dezvolta RTE-E, inclusiv proiectele prioritare, și acordă prioritatea cuvenită proiectelor declarate de interes european. Investițiile necesare pentru a permite tuturor statelor membre să participe pe deplin la piața internă și pentru a completa interconexiunile cu țările învecinate sunt, doar pentru proiectele prioritare, de aproximativ 28 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

(10)

Decizia nr. 1364/2006/CE identifică obiectivele, prioritățile de acțiune și proiectele de interes comun pentru a dezvolta RTE-E, inclusiv proiectele prioritare, și acordă prioritatea cuvenită proiectelor declarate de interes european. Investițiile necesare pentru a permite tuturor statelor membre să participe pe deplin la piața internă și pentru a completa interconexiunile cu țările învecinate sunt, doar pentru proiectele prioritare, de aproximativ 28 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013.

| (11) | Consiliul European din 12 și 13 decembrie 2003 a invitat de asemenea Comisia să continue să analizeze necesitatea de a crea un instrument de garanție comunitară specific destinat acoperirii anumitor riscuri posterioare construcției în cadrul proiectelor RTE-T. În ceea ce privește energia, Consiliul European a invitat Comisia să își reorienteze cheltuielile, în cazul în care este necesar, către investiții în capitalul fizic cu scopul de a stimula creșterea. |
| --- | --- |

(11)

Consiliul European din 12 și 13 decembrie 2003 a invitat de asemenea Comisia să continue să analizeze necesitatea de a crea un instrument de garanție comunitară specific destinat acoperirii anumitor riscuri posterioare construcției în cadrul proiectelor RTE-T. În ceea ce privește energia, Consiliul European a invitat Comisia să își reorienteze cheltuielile, în cazul în care este necesar, către investiții în capitalul fizic cu scopul de a stimula creșterea.

| (12) | Regulamentul (CE) nr. 2236/95 al Consiliului din 18 septembrie 1995 de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene (6) reprezintă deja un progres real, deoarece permite acordarea unei rate mai mari de finanțare, până la 20 %, pentru proiecte declarate prioritare. Cu toate acestea, rămâne tributar normelor de aplicare care necesită o simplificare și un buget cu resurse limitate. Apare așadar necesitatea de a suplimenta finanțarea națională publică și finanțarea privată și de a crește contribuția comunitară atât în ceea ce privește suma, cât și cota de participare, în vederea întăririi efectului de pârghie a fondurilor comunitare, permițând astfel realizarea proiectelor prioritare selectate. |
| --- | --- |

(12)

Regulamentul (CE) nr. 2236/95 al Consiliului din 18 septembrie 1995 de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene (6) reprezintă deja un progres real, deoarece permite acordarea unei rate mai mari de finanțare, până la 20 %, pentru proiecte declarate prioritare. Cu toate acestea, rămâne tributar normelor de aplicare care necesită o simplificare și un buget cu resurse limitate. Apare așadar necesitatea de a suplimenta finanțarea națională publică și finanțarea privată și de a crește contribuția comunitară atât în ceea ce privește suma, cât și cota de participare, în vederea întăririi efectului de pârghie a fondurilor comunitare, permițând astfel realizarea proiectelor prioritare selectate.

| (13) | Este oportun să se realizeze, prin intermediul prezentului regulament, un program care să determine normele generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul RTE-T și RTE-E. Acest program, care trebuie să se desfășoare în conformitate cu dreptul comunitar, în special în ceea ce privește mediul, ar trebui să contribuie la întărirea pieței interne și să aibă un efect de stimulare a competitivității și a creșterii la nivelul Comunității. |
| --- | --- |

(13)

Este oportun să se realizeze, prin intermediul prezentului regulament, un program care să determine normele generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul RTE-T și RTE-E. Acest program, care trebuie să se desfășoare în conformitate cu dreptul comunitar, în special în ceea ce privește mediul, ar trebui să contribuie la întărirea pieței interne și să aibă un efect de stimulare a competitivității și a creșterii la nivelul Comunității.

| (14) | Asistența financiară comunitară în cadrul bugetului pentru rețelele transeuropene ar trebui în plus să se concentreze pe proiectele sau părțile de proiecte care prezintă cea mai mare valoare adăugată europeană și să fie de natură să încurajeze participanții să accelereze punerea în aplicare a proiectelor prioritare în temeiul deciziilor nr. 1692/96/CE și nr. 1364/2006/CE. Ar trebui de asemenea să permită și finanțarea celorlalte proiecte de infrastructură europene de interes comun definite în deciziile menționate. |
| --- | --- |

(14)

Asistența financiară comunitară în cadrul bugetului pentru rețelele transeuropene ar trebui în plus să se concentreze pe proiectele sau părțile de proiecte care prezintă cea mai mare valoare adăugată europeană și să fie de natură să încurajeze participanții să accelereze punerea în aplicare a proiectelor prioritare în temeiul deciziilor nr. 1692/96/CE și nr. 1364/2006/CE. Ar trebui de asemenea să permită și finanțarea celorlalte proiecte de infrastructură europene de interes comun definite în deciziile menționate.

| (15) | Asistența financiară comunitară este acordată cu scopul de a dezvolta proiectele de investiții în RTE-T și RTE-E, de a furniza angajamente financiare ferme, de a mobiliza investitorii instituționali și de a trezi interesul pentru formarea unor parteneriate de finanțare între sectorul public și cel privat. În sectorul energetic, scopul asistenței financiare este în principal de a ajuta la depășirea obstacolelor financiare care pot să apară în momentul pregătirii proiectului și dezvoltării prealabile a construcției, și trebuie să se concentreze pe tronsoanele transfrontaliere ale proiectelor prioritare și pe interconexiunile cu țările învecinate. |
| --- | --- |

(15)

Asistența financiară comunitară este acordată cu scopul de a dezvolta proiectele de investiții în RTE-T și RTE-E, de a furniza angajamente financiare ferme, de a mobiliza investitorii instituționali și de a trezi interesul pentru formarea unor parteneriate de finanțare între sectorul public și cel privat. În sectorul energetic, scopul asistenței financiare este în principal de a ajuta la depășirea obstacolelor financiare care pot să apară în momentul pregătirii proiectului și dezvoltării prealabile a construcției, și trebuie să se concentreze pe tronsoanele transfrontaliere ale proiectelor prioritare și pe interconexiunile cu țările învecinate.

| (16) | În Comunicarea sa adresată Parlamentului European și Consiliului din 4 iulie 2005 privind instalarea unui sistem european de semnalizare feroviară ERTMS/ETCS, Comisia a subliniat importanța migrării rapide și coordonate spre acel sistem în scopul de a asigura interoperabilitatea RTE-T. În acest scop, este necesară asistența comunitară dirijată și temporară, atât pentru echipamentele fixe, cât și pentru echipamentele de la bord. |
| --- | --- |

(16)

În Comunicarea sa adresată Parlamentului European și Consiliului din 4 iulie 2005 privind instalarea unui sistem european de semnalizare feroviară ERTMS/ETCS, Comisia a subliniat importanța migrării rapide și coordonate spre acel sistem în scopul de a asigura interoperabilitatea RTE-T. În acest scop, este necesară asistența comunitară dirijată și temporară, atât pentru echipamentele fixe, cât și pentru echipamentele de la bord.

| (17) | Pentru anumite proiecte, statele membre respective pot fi reprezentate de organizații internaționale. Pentru anumite proiecte, Comisia poate încredința punerea în aplicare a unor întreprinderi comune în conformitate cu articolul 171 din tratat. Aceste situații speciale necesită extinderea conceptului de beneficiar al contribuției financiare comunitare în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(17)

Pentru anumite proiecte, statele membre respective pot fi reprezentate de organizații internaționale. Pentru anumite proiecte, Comisia poate încredința punerea în aplicare a unor întreprinderi comune în conformitate cu articolul 171 din tratat. Aceste situații speciale necesită extinderea conceptului de beneficiar al contribuției financiare comunitare în sensul prezentului regulament.

| (18) | Pentru a răspunde cerințelor specifice ale fiecărui proiect și pentru a spori eficiența și valoarea asistenței financiare comunitare, această asistență poate lua mai multe forme: subvenții pentru studii și lucrări, subvenții pentru plăți de punere la dispoziție, compensații la rata dobânzilor, garantarea împrumuturilor sau participarea la fonduri de capital de risc. Indiferent de forma sa, asistența financiară comunitară ar trebui să se acorde în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7) și normele sale de aplicare, cu excepția cazurilor în care prezentul regulament conține derogări specifice de la acele norme. Acordarea unor garanții de împrumut și participarea la fonduri de capital de risc ar trebui să se întemeieze pe principii de piață și are drept obiectiv pe termen mai lung autofinanțarea. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a răspunde cerințelor specifice ale fiecărui proiect și pentru a spori eficiența și valoarea asistenței financiare comunitare, această asistență poate lua mai multe forme: subvenții pentru studii și lucrări, subvenții pentru plăți de punere la dispoziție, compensații la rata dobânzilor, garantarea împrumuturilor sau participarea la fonduri de capital de risc. Indiferent de forma sa, asistența financiară comunitară ar trebui să se acorde în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7) și normele sale de aplicare, cu excepția cazurilor în care prezentul regulament conține derogări specifice de la acele norme. Acordarea unor garanții de împrumut și participarea la fonduri de capital de risc ar trebui să se întemeieze pe principii de piață și are drept obiectiv pe termen mai lung autofinanțarea.

| (19) | Pentru punerea în aplicare a asistenței financiare comunitare în cazul proiectelor de mare anvergură desfășurate pe parcursul mai multor ani, este indicat să se permită un angajament multianual al Comunității, diferențiat în funcție de proiectul finanțat și de creditele de angajament autorizate anual. Numai un angajament financiar ferm, atractiv, obligând Comunitatea pe termen lung, va face posibilă reducerea incertitudinilor legate de finalizarea acestor proiecte, precum și mobilizarea atât a publicului, cât și a investitorilor privați. Proiectele care se înscriu în programul multianual reprezintă prioritățile cele mai înalte ale dezvoltării RTE-T menționate în Decizia nr. 1692/96/CE și necesită continuarea acțiunii comunitare pentru a asigura o finalizare mai ușoară și mai eficientă. |
| --- | --- |

(19)

Pentru punerea în aplicare a asistenței financiare comunitare în cazul proiectelor de mare anvergură desfășurate pe parcursul mai multor ani, este indicat să se permită un angajament multianual al Comunității, diferențiat în funcție de proiectul finanțat și de creditele de angajament autorizate anual. Numai un angajament financiar ferm, atractiv, obligând Comunitatea pe termen lung, va face posibilă reducerea incertitudinilor legate de finalizarea acestor proiecte, precum și mobilizarea atât a publicului, cât și a investitorilor privați. Proiectele care se înscriu în programul multianual reprezintă prioritățile cele mai înalte ale dezvoltării RTE-T menționate în Decizia nr. 1692/96/CE și necesită continuarea acțiunii comunitare pentru a asigura o finalizare mai ușoară și mai eficientă.

| (20) | Este oportun să se încurajeze formele instituționale sau contractuale de finanțare publice-private care și-au dovedit eficacitatea, prin intermediul garanțiilor legale compatibile cu dreptul concurenței și cu piața internă și să se difuzeze bune practici între statele membre. |
| --- | --- |

(20)

Este oportun să se încurajeze formele instituționale sau contractuale de finanțare publice-private care și-au dovedit eficacitatea, prin intermediul garanțiilor legale compatibile cu dreptul concurenței și cu piața internă și să se difuzeze bune practici între statele membre.

| (21) | O atenție specială ar trebui să se acorde coordonării eficace a tuturor măsurilor comunitare care au un impact asupra rețelelor transeuropene, în special finanțarea provenită din Fondurile Structurale și Fondul de Coeziune, precum și operațiunile Băncii Europene de Investiții (denumită în continuare „BEI”). |
| --- | --- |

(21)

O atenție specială ar trebui să se acorde coordonării eficace a tuturor măsurilor comunitare care au un impact asupra rețelelor transeuropene, în special finanțarea provenită din Fondurile Structurale și Fondul de Coeziune, precum și operațiunile Băncii Europene de Investiții (denumită în continuare „BEI”).

| (22) | Prezentul regulament stabilește, pentru toată durata sa de aplicare, un pachet financiar care constituie, pentru autoritatea bugetară, principala valoare de referință în înțelesul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (8), în cursul execuției bugetare anuale. |
| --- | --- |

(22)

Prezentul regulament stabilește, pentru toată durata sa de aplicare, un pachet financiar care constituie, pentru autoritatea bugetară, principala valoare de referință în înțelesul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (8), în cursul execuției bugetare anuale.

| (23) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (9). |
| --- | --- |

(23)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (9).

| (24) | În urma evoluțiilor din cadrul fiecărei componente a RTE-T și RTE-E și a caracteristicilor lor intrinseci și în vederea unei gestionări mai eficiente, este indicat să se prevadă mai multe regulamente distincte pentru domeniile aflate până în prezent sub incidența Regulamentului (CE) nr. 2236/95. |
| --- | --- |

(24)

În urma evoluțiilor din cadrul fiecărei componente a RTE-T și RTE-E și a caracteristicilor lor intrinseci și în vederea unei gestionări mai eficiente, este indicat să se prevadă mai multe regulamente distincte pentru domeniile aflate până în prezent sub incidența Regulamentului (CE) nr. 2236/95.

| (25) | Prin intermediul prezentului regulament, ar trebui să se prevadă norme generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul RTE-T și RTE-E, în conformitate cu legislația comunitară și politicile privind în special concurența, protecția mediului, sănătatea, dezvoltarea durabilă, achizițiile publice și aplicarea efectivă a politicilor comunitare privind interoperabilitatea. |
| --- | --- |

(25)

Prin intermediul prezentului regulament, ar trebui să se prevadă norme generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul RTE-T și RTE-E, în conformitate cu legislația comunitară și politicile privind în special concurența, protecția mediului, sănătatea, dezvoltarea durabilă, achizițiile publice și aplicarea efectivă a politicilor comunitare privind interoperabilitatea.

| (26) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, punerea în aplicare a RTE-T și RTE-E, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, și având în vedere în special necesitatea coordonării măsurilor naționale, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la acest articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective, |
| --- | --- |

(26)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, punerea în aplicare a RTE-T și RTE-E, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, și având în vedere în special necesitatea coordonării măsurilor naționale, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la acest articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament stabilește condițiile, metodele și procedurile de acordare a asistenței financiare comunitare unor proiecte de interes comun în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice, în temeiul articolului 155 alineatul (1) din tratat.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament:

| 1. | „proiect de interes comun” înseamnă un proiect sau o parte de proiect identificată ca fiind de interes comun pentru Comunitate în domeniul transporturilor în cadrul Deciziei nr. 1692/96/CE sau în domeniul energiei, în cadrul Deciziei nr. 1364/2006/CE; |
| --- | --- |

1.

„proiect de interes comun” înseamnă un proiect sau o parte de proiect identificată ca fiind de interes comun pentru Comunitate în domeniul transporturilor în cadrul Deciziei nr. 1692/96/CE sau în domeniul energiei, în cadrul Deciziei nr. 1364/2006/CE;

| 2. | „proiect prioritar” în domeniul transporturilor înseamnă un proiect de interes comun situat pe o axă, sau orice alt proiect, enumerate în anexa III la Decizia nr. 1692/96/CE, sau în domeniul energiei, înseamnă un proiect de interes comun considerat prioritar pentru Comunitate în cadrul Deciziei nr. 1364/2006/CE; |
| --- | --- |

2.

„proiect prioritar” în domeniul transporturilor înseamnă un proiect de interes comun situat pe o axă, sau orice alt proiect, enumerate în anexa III la Decizia nr. 1692/96/CE, sau în domeniul energiei, înseamnă un proiect de interes comun considerat prioritar pentru Comunitate în cadrul Deciziei nr. 1364/2006/CE;

| 3. | „proiect de interes european în domeniul energiei” înseamnă un proiect la maturitate situat pe axele prioritare menționate în Decizia nr. 1364/2006/CE și care are o natură transfrontalieră sau care are un impact semnificativ asupra capacității de transport transfrontalier; |
| --- | --- |

3.

„proiect de interes european în domeniul energiei” înseamnă un proiect la maturitate situat pe axele prioritare menționate în Decizia nr. 1364/2006/CE și care are o natură transfrontalieră sau care are un impact semnificativ asupra capacității de transport transfrontalier;

| 4. | „parte a unui proiect” înseamnă orice activitate care este independentă financiar, tehnic sau în timp și care contribuie la finalizarea unui proiect; |
| --- | --- |

4.

„parte a unui proiect” înseamnă orice activitate care este independentă financiar, tehnic sau în timp și care contribuie la finalizarea unui proiect;

| 5. | „tronson transfrontalier” înseamnă tronsoanele transfrontaliere menționate la articolul 19b din Decizia nr. 1692/96/CE și tronsoanele transfrontaliere care asigură, traversând teritoriul unei țări terțe, continuitatea proiectului prioritar între două state membre; |
| --- | --- |

5.

„tronson transfrontalier” înseamnă tronsoanele transfrontaliere menționate la articolul 19b din Decizia nr. 1692/96/CE și tronsoanele transfrontaliere care asigură, traversând teritoriul unei țări terțe, continuitatea proiectului prioritar între două state membre;

| 6. | „strangulări” în domeniul transporturilor înseamnă obstacolele, în ceea ce privește viteza și/sau capacitatea, care fac imposibilă garantarea continuității fluxurilor de transport; |
| --- | --- |

6.

„strangulări” în domeniul transporturilor înseamnă obstacolele, în ceea ce privește viteza și/sau capacitatea, care fac imposibilă garantarea continuității fluxurilor de transport;

| 7. | „beneficiar” înseamnă unul sau mai multe state membre, organizații internaționale, întreprinderi comune în sensul articolului 171 din tratat, precum și întreprinderile sau organismele publice sau private cărora le revine întreaga responsabilitate pentru un proiect și care propun să investească fonduri proprii sau fonduri furnizate de terțe părți în vederea realizării unui proiect; |
| --- | --- |

7.

„beneficiar” înseamnă unul sau mai multe state membre, organizații internaționale, întreprinderi comune în sensul articolului 171 din tratat, precum și întreprinderile sau organismele publice sau private cărora le revine întreaga responsabilitate pentru un proiect și care propun să investească fonduri proprii sau fonduri furnizate de terțe părți în vederea realizării unui proiect;

| 8. | „studii” înseamnă activitățile necesare pentru a pregăti punerea în aplicare a proiectului, inclusiv studiile pregătitoare, de fezabilitate, de evaluare și de validare și oricare alte măsuri de asistență tehnică, inclusiv acțiunile prealabile de definire și de dezvoltare completă a unui proiect, precum și de luare a deciziilor privind finanțarea sa, cum ar fi recunoașterea amplasamentelor și pregătirea pachetului financiar; |
| --- | --- |

8.

„studii” înseamnă activitățile necesare pentru a pregăti punerea în aplicare a proiectului, inclusiv studiile pregătitoare, de fezabilitate, de evaluare și de validare și oricare alte măsuri de asistență tehnică, inclusiv acțiunile prealabile de definire și de dezvoltare completă a unui proiect, precum și de luare a deciziilor privind finanțarea sa, cum ar fi recunoașterea amplasamentelor și pregătirea pachetului financiar;

| 9. | „lucrări” înseamnă cumpărarea, furnizarea și desfășurarea de componente, sisteme și servicii și realizarea lucrărilor de construcție și de instalare aferente unui proiect, recepția instalațiilor și lansarea proiectului; |
| --- | --- |

9.

„lucrări” înseamnă cumpărarea, furnizarea și desfășurarea de componente, sisteme și servicii și realizarea lucrărilor de construcție și de instalare aferente unui proiect, recepția instalațiilor și lansarea proiectului;

| 10. | „costul proiectului” înseamnă costul total al studiilor sau lucrărilor direct legate și necesare pentru realizarea proiectului și suportate efectiv de către un beneficiar; |
| --- | --- |

10.

„costul proiectului” înseamnă costul total al studiilor sau lucrărilor direct legate și necesare pentru realizarea proiectului și suportate efectiv de către un beneficiar;

| 11. | „cost eligibil” înseamnă partea din costul proiectului luată în considerare de către Comisie pentru calcularea asistenței financiare comunitare; |
| --- | --- |

11.

„cost eligibil” înseamnă partea din costul proiectului luată în considerare de către Comisie pentru calcularea asistenței financiare comunitare;

| 12. | „instrumentul de garantare a împrumuturilor” înseamnă o garanție emisă de BEI pentru o facilitate de lichiditate de tip stand-by acordată proiectelor de interes comun în domeniul transporturilor. Acesta acoperă riscurile legate de serviciul datoriei ca urmare a unui deficit de cerere și pierderea neprevăzută de venituri în timpul perioadei inițiale de aplicare a proiectului. Instrumentul de garantare a împrumutului este utilizat numai în cazul proiectelor a căror viabilitate financiară se bazează, în întregime sau în parte, pe beneficii, taxe încasate sau alte venituri plătite de sau în numele utilizatorilor sau beneficiarilor; |
| --- | --- |

12.

„instrumentul de garantare a împrumuturilor” înseamnă o garanție emisă de BEI pentru o facilitate de lichiditate de tip stand-by acordată proiectelor de interes comun în domeniul transporturilor. Acesta acoperă riscurile legate de serviciul datoriei ca urmare a unui deficit de cerere și pierderea neprevăzută de venituri în timpul perioadei inițiale de aplicare a proiectului. Instrumentul de garantare a împrumutului este utilizat numai în cazul proiectelor a căror viabilitate financiară se bazează, în întregime sau în parte, pe beneficii, taxe încasate sau alte venituri plătite de sau în numele utilizatorilor sau beneficiarilor;

| 13. | „scheme de plată de punere la dispoziție” înseamnă mecanismele financiare pentru proiectele de infrastructură, construite și operate de un investitor privat care primește plăți periodice după faza de construcție pentru serviciul de infrastructură furnizat. Nivelul plății depinde de gradul de îndeplinire a nivelurilor de realizare convenite prin contract. Plățile de punere la dispoziție sunt efectuate pe durata unui contract între autoritatea care atribuie contractul și promotorul proiectului și servesc la acoperirea costurilor de construcție, de finanțare, de întreținere și a celor operaționale. |
| --- | --- |

13.

„scheme de plată de punere la dispoziție” înseamnă mecanismele financiare pentru proiectele de infrastructură, construite și operate de un investitor privat care primește plăți periodice după faza de construcție pentru serviciul de infrastructură furnizat. Nivelul plății depinde de gradul de îndeplinire a nivelurilor de realizare convenite prin contract. Plățile de punere la dispoziție sunt efectuate pe durata unui contract între autoritatea care atribuie contractul și promotorul proiectului și servesc la acoperirea costurilor de construcție, de finanțare, de întreținere și a celor operaționale.

CAPITOLUL II

PROIECTE ELIGIBILE, FORME ȘI METODE DE ASISTENȚĂ FINANCIARĂ, COMBINAREA FINANȚĂRILOR

Articolul 3

Eligibilitatea proiectelor și cererile de asistență financiară comunitară

(1)   Sunt eligibile să primească asistență financiară comunitară în temeiul prezentului regulament numai proiectele de interes comun.

Eligibilitatea cererilor pentru asistență financiară comunitară pentru astfel de proiecte este condiționată de respectarea dreptului comunitar.

(2)   Eligibilitatea este de asemenea condiționată, numai în ceea ce privește domeniul transporturilor, de angajamentul solicitantului asistenței financiare comunitare și, dacă este cazul, al statului sau statelor membre respective, de a contribui financiar la proiectul prezentat, mobilizând fonduri private, dacă este necesar.

(3)   Proiectele din domeniul transporturilor care presupun un tronson transfrontalier sau o parte a unui astfel de tronson pot primi asistență financiară comunitară în cazul în care există un acord scris între statele membre implicate sau între statele membre și țări terțe implicate privind finalizarea tronsoanelor transfrontaliere. În mod excepțional, în cazul în care un proiect este necesar pentru a lega rețeaua unui stat membru învecinat sau a unei țări terțe fără să se traverseze efectiv frontiera, angajamentul scris menționat mai sus nu este solicitat.

Articolul 4

Prezentarea cererilor de asistență financiară comunitară

Cererile de asistență financiară comunitară sunt înaintate Comisiei de către unul sau mai multe state membre sau, cu acordul statelor membre interesate, de către organizații internaționale, întreprinderi comune sau întreprinderi ori organisme publice sau private.

Metodele de prezentare a cererilor de asistență financiară sunt stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (1).

Articolul 5

Selectarea proiectelor

(1)   Proiectele de interes comun beneficiază de asistență financiară comunitară în funcție de contribuția lor la obiectivele și prioritățile definite în cadrul deciziilor nr. 1692/96/CE și nr. 1364/2006/CE.

(2)   În domeniul transporturilor, se acordă o atenție specială următoarelor proiecte:

| (a) | proiecte prioritare; |
| --- | --- |

(a)

proiecte prioritare;

| (b) | proiecte de eliminare a strangulărilor, în special în cadrul proiectelor prioritare; |
| --- | --- |

(b)

proiecte de eliminare a strangulărilor, în special în cadrul proiectelor prioritare;

| (c) | proiecte prezentate sau sprijinite în comun de cel puțin două state membre, în special cele care implică tronsoane transfrontaliere; |
| --- | --- |

(c)

proiecte prezentate sau sprijinite în comun de cel puțin două state membre, în special cele care implică tronsoane transfrontaliere;

| (d) | proiecte care contribuie la continuitatea rețelei și optimizarea capacității acesteia; |
| --- | --- |

(d)

proiecte care contribuie la continuitatea rețelei și optimizarea capacității acesteia;

| (e) | proiecte care contribuie la îmbunătățirea calității serviciului oferit prin RTE-T și care promovează, printre altele, prin acțiuni privind infrastructura, siguranța și securitatea utilizatorilor și asigură interoperabilitatea între rețelele naționale; |
| --- | --- |

(e)

proiecte care contribuie la îmbunătățirea calității serviciului oferit prin RTE-T și care promovează, printre altele, prin acțiuni privind infrastructura, siguranța și securitatea utilizatorilor și asigură interoperabilitatea între rețelele naționale;

| (f) | proiecte privind dezvoltarea și desfășurarea unor sisteme de gestionare a traficului feroviar, rutier, aerian, pe căile navigabile interioare și de coastă care asigură interoperabilitatea între rețelele naționale; |
| --- | --- |

(f)

proiecte privind dezvoltarea și desfășurarea unor sisteme de gestionare a traficului feroviar, rutier, aerian, pe căile navigabile interioare și de coastă care asigură interoperabilitatea între rețelele naționale;

| (g) | proiecte care contribuie la realizarea pieței interne; |
| --- | --- |

(g)

proiecte care contribuie la realizarea pieței interne;

| (h) | proiecte care contribuie la reechilibrarea modurilor de transport în favoarea celor care respectă mediul în cea mai mare măsură, cum ar fi căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

(h)

proiecte care contribuie la reechilibrarea modurilor de transport în favoarea celor care respectă mediul în cea mai mare măsură, cum ar fi căile navigabile interioare.

(3)   În domeniul energiei, se acordă o atenție specială proiectelor de interes european care contribuie la:

| (a) | dezvoltarea rețelei pentru a întări coeziunea economică și socială prin reducerea izolării regiunilor mai puțin favorizate și a celor insulare ale Comunității; |
| --- | --- |

(a)

dezvoltarea rețelei pentru a întări coeziunea economică și socială prin reducerea izolării regiunilor mai puțin favorizate și a celor insulare ale Comunității;

| (b) | optimizarea capacității rețelei și realizarea pieței interne de energie, în special proiecte privind tronsoanele transfrontaliere; |
| --- | --- |

(b)

optimizarea capacității rețelei și realizarea pieței interne de energie, în special proiecte privind tronsoanele transfrontaliere;

| (c) | securitatea aprovizionării cu energie, diversificarea surselor de aprovizionare cu energie și, în special, interconectările cu terțe țări; |
| --- | --- |

(c)

securitatea aprovizionării cu energie, diversificarea surselor de aprovizionare cu energie și, în special, interconectările cu terțe țări;

| (d) | conectarea surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

(d)

conectarea surselor regenerabile de energie;

| (e) | siguranța, fiabilitatea și interoperabilitatea rețelelor interconectate. |
| --- | --- |

(e)

siguranța, fiabilitatea și interoperabilitatea rețelelor interconectate.

(4)   Decizia de a acorda asistență financiară comunitară ține cont, între altele, de:

| (a) | maturitatea proiectului; |
| --- | --- |

(a)

maturitatea proiectului;

| (b) | efectul stimulativ al intervenției comunitare asupra finanțării publice și private; |
| --- | --- |

(b)

efectul stimulativ al intervenției comunitare asupra finanțării publice și private;

| (c) | soliditatea pachetului financiar; |
| --- | --- |

(c)

soliditatea pachetului financiar;

| (d) | efectele socio-economice; |
| --- | --- |

(d)

efectele socio-economice;

| (e) | consecințele asupra mediului; |
| --- | --- |

(e)

consecințele asupra mediului;

| (f) | nevoia de a depăși obstacolele financiare; |
| --- | --- |

(f)

nevoia de a depăși obstacolele financiare;

| (g) | complexitatea proiectului, de exemplu cea datorată necesității de a traversa un obstacol natural. |
| --- | --- |

(g)

complexitatea proiectului, de exemplu cea datorată necesității de a traversa un obstacol natural.

Articolul 6

Forme și metode de asistență financiară comunitară

(1)   Asistența financiară comunitară pentru proiectele de interes comun pot lua una sau mai multe din următoarele forme:

| (a) | subvenții pentru studii sau lucrări; |
| --- | --- |

(a)

subvenții pentru studii sau lucrări;

| (b) | în domeniul transporturilor, subvenții pentru lucrări în cadrul schemelor de plată de punere la dispoziție; |
| --- | --- |

(b)

în domeniul transporturilor, subvenții pentru lucrări în cadrul schemelor de plată de punere la dispoziție;

| (c) | compensații la rata dobânzilor pentru creditele acordate de BEI sau de alte instituții financiare publice sau private; |
| --- | --- |

(c)

compensații la rata dobânzilor pentru creditele acordate de BEI sau de alte instituții financiare publice sau private;

| (d) | contribuție financiară pentru constituirea de provizioane și alocarea de capital pentru garanții ce urmează să fie acordate de BEI din resurse proprii conform instrumentului de garantare a împrumuturilor. Durata unor asemenea garanții nu poate depăși cinci ani de la data la care proiectul este dat în folosință. În mod excepțional, în cazuri temeinic justificate, o garanție poate fi acordată pe o perioadă de până la șapte ani. Contribuția de la bugetul general al Uniunii Europene pentru instrumentul de garantare a împrumuturilor nu poate depăși 500 milioane EUR. BEI contribuie cu o sumă egală. Expunerea Comunității în ceea ce privește instrumentul de garantare a împrumuturilor, inclusiv comisioanele de gestionare și celelalte costuri eligibile, este limitată la suma contribuției comunitare la instrumentul de garantare a împrumuturilor și nu sunt permise alte contribuții de la bugetul general al Uniunii Europene. Riscul rezidual inerent în toate operațiunile este preluat de BEI. Termenii, condițiile și procedurile esențiale pentru instrumentul de garantare a împrumuturilor sunt stabilite în anexă; |
| --- | --- |

(d)

contribuție financiară pentru constituirea de provizioane și alocarea de capital pentru garanții ce urmează să fie acordate de BEI din resurse proprii conform instrumentului de garantare a împrumuturilor. Durata unor asemenea garanții nu poate depăși cinci ani de la data la care proiectul este dat în folosință. În mod excepțional, în cazuri temeinic justificate, o garanție poate fi acordată pe o perioadă de până la șapte ani. Contribuția de la bugetul general al Uniunii Europene pentru instrumentul de garantare a împrumuturilor nu poate depăși 500 milioane EUR. BEI contribuie cu o sumă egală. Expunerea Comunității în ceea ce privește instrumentul de garantare a împrumuturilor, inclusiv comisioanele de gestionare și celelalte costuri eligibile, este limitată la suma contribuției comunitare la instrumentul de garantare a împrumuturilor și nu sunt permise alte contribuții de la bugetul general al Uniunii Europene. Riscul rezidual inerent în toate operațiunile este preluat de BEI. Termenii, condițiile și procedurile esențiale pentru instrumentul de garantare a împrumuturilor sunt stabilite în anexă;

| (e) | participare la capitalul de risc pentru fondurile de investiții sau întreprinderi financiare comparabile, având drept scop prioritar furnizarea capitalului de risc pentru proiectele de rețele transeuropene și implicând investiții substanțiale ale sectorului privat; această participare la capitalul de risc nu poate depăși limita de 1 % din resursele bugetare stabilite la articolul 18; |
| --- | --- |

(e)

participare la capitalul de risc pentru fondurile de investiții sau întreprinderi financiare comparabile, având drept scop prioritar furnizarea capitalului de risc pentru proiectele de rețele transeuropene și implicând investiții substanțiale ale sectorului privat; această participare la capitalul de risc nu poate depăși limita de 1 % din resursele bugetare stabilite la articolul 18;

| (f) | contribuție financiară la activitățile legate de proiect ale întreprinderilor comune. |
| --- | --- |

(f)

contribuție financiară la activitățile legate de proiect ale întreprinderilor comune.

(2)   Valoarea asistenței financiare comunitare acordate sub formele prevăzute la alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (f) ține cont de criteriile stabilite la articolul 5 și nu depășește următoarele limite:

| (a) | pentru studii, 50 % din costul eligibil, indiferent de proiectul de interes comun respectiv; |
| --- | --- |

(a)

pentru studii, 50 % din costul eligibil, indiferent de proiectul de interes comun respectiv;

| (b) | pentru lucrări:






  (i) | pentru proiecte prioritare în domeniul transporturilor:






  — | maximum 20 % din costul eligibil; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

pentru lucrări:

(i)

pentru proiecte prioritare în domeniul transporturilor:

—

maximum 20 % din costul eligibil;

| — | maximum 30 % din costul eligibil pentru tronsoanele transfrontaliere cu condiția ca statele membre respective să fi furnizat Comisiei toate garanțiile necesare privind viabilitatea financiară a proiectului precum și calendarul de realizare a acestuia; |
| --- | --- |

—

maximum 30 % din costul eligibil pentru tronsoanele transfrontaliere cu condiția ca statele membre respective să fi furnizat Comisiei toate garanțiile necesare privind viabilitatea financiară a proiectului precum și calendarul de realizare a acestuia;

| (ii) | pentru proiectele în domeniul energiei, maximum 10 % din costul eligibil; |
| --- | --- |

(ii)

pentru proiectele în domeniul energiei, maximum 10 % din costul eligibil;

| (iii) | pentru proiecte în domeniul transporturilor, altele decât cele prioritare, maximum 10 % din costul eligibil; |
| --- | --- |

(iii)

pentru proiecte în domeniul transporturilor, altele decât cele prioritare, maximum 10 % din costul eligibil;

| (c) | pentru Sistemul european de gestionare a traficului feroviar (ERTMS):






  (i) | pentru echipamentele fixe, maximum 50 % din costul eligibil ale studiilor și lucrărilor; |
| --- | --- | --- |

(c)

pentru Sistemul european de gestionare a traficului feroviar (ERTMS):

(i)

pentru echipamentele fixe, maximum 50 % din costul eligibil ale studiilor și lucrărilor;

| (ii) | pentru echipamente de la bord:






  — | maximum 50 % din costul eligibil al dezvoltării și realizării de prototipuri pentru instalarea ERTMS pe materialul rulant existent, cu condiția ca acest prototip să fie certificat în cel puțin două state membre; |
| --- | --- | --- |

(ii)

pentru echipamente de la bord:

—

maximum 50 % din costul eligibil al dezvoltării și realizării de prototipuri pentru instalarea ERTMS pe materialul rulant existent, cu condiția ca acest prototip să fie certificat în cel puțin două state membre;

| — | maximum 50 % din costul eligibil al echipamentelor de serie pentru instalarea ERTMS pe materialul rulant; cu toate acestea, Comisia stabilește în cadrul programului multianual un plafon maxim de asistență pentru fiecare unitate de tractare; |
| --- | --- |

—

maximum 50 % din costul eligibil al echipamentelor de serie pentru instalarea ERTMS pe materialul rulant; cu toate acestea, Comisia stabilește în cadrul programului multianual un plafon maxim de asistență pentru fiecare unitate de tractare;

| (d) | pentru sistemele de gestionare traficului rutier, aerian, pe căi navigabile interioare, maritim și de coastă, maximum 20 % din costul eligibil al lucrărilor. |
| --- | --- |

(d)

pentru sistemele de gestionare traficului rutier, aerian, pe căi navigabile interioare, maritim și de coastă, maximum 20 % din costul eligibil al lucrărilor.

(3)   Comisia, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 alineatul (2) adoptă măsurile de punere în aplicare pentru instrumentele menționate la alineatul (1) literele (c) și (e) din prezentul articol.

Articolul 7

Alte forme de asistență și instrumente financiare

(1)   Operațiunile BEI sunt compatibile cu acordarea de asistență financiară în condițiile prezentului regulament.

(2)   Comisia asigură coordonarea și coerența programelor cofinanțate în cadrul prezentului regulament cu acțiunile conexe care beneficiază de alte contribuții și instrumente financiare comunitare, precum și de operațiuni BEI.

CAPITOLUL III

PROGRAMAREA, PUNEREA ÎN APLICARE, CONTROLUL

Articolul 8

Programul multianual de lucru și programul anual de lucru

(1)   Comisia, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 alineatul (2) aplică criteriile stabilite în articolul 5 și obiectivele și prioritățile definite în cadrul deciziilor nr. 1692/96/CE și nr. 1364/2006/CE atunci când stabilește un program multianual de lucru și programele anuale de lucru.

(2)   Un program multianual de lucru în domeniul transporturilor se aplică sistemelor de gestionare a traficului rutier, aerian, feroviar, pe căile navigabile interioare, de coastă și maritim pentru proiectele prioritare. Valoarea pachetului financiar trebuie să se situeze între 80 % și 85 % din resursele bugetare rezervate pentru transport menționate la articolul 18.

(3)   Programul anual de lucru în domeniul transporturilor aplică criteriile de acordare a asistenței financiare pentru proiectele de interes comun care nu sunt incluse în programul multianual.

(4)   Programul anual de lucru în domeniul energiei aplică criteriile de acordare a asistenței financiare pentru proiectele de interes comun.

(5)   Programul multianual de lucru este reexaminat cel puțin la jumătatea termenului și, în cazul în care este necesar, este revizuit în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 alineatul (2).

Articolul 9

Acordarea asistenței financiare comunitare

(1)   În urma fiecărei cereri de propuneri bazată pe programul multianual de lucru sau pe programele anuale de lucru menționate la articolul 8 alineatul (1), Comisia, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 alineatul (2), decide cu privire la valoarea asistenței financiare acordate proiectelor sau părților de proiect selectate. Comisia precizează condițiile și metodele de punere în aplicare a acestora.

(2)   Beneficiarii și statele membre respective sunt informați de către Comisie cu privire la orice asistență financiară ce urmează a fi acordată.

Articolul 10

Dispoziții financiare

(1)   Angajamentele bugetare pot fi împărțite în tranșe anuale. În fiecare an, Comisia angajează tranșele anuale ținând cont de stadiul punerii în aplicare a proiectelor sau fazelor de proiect care beneficiază de asistență financiară, de necesitățile estimate, precum și de bugetul disponibil.

Calendarul orientativ al angajamentelor privind tranșele anuale individuale este comunicat beneficiarilor și statelor membre respective.

(2)   Asistența comunitară poate acoperi numai cheltuielile aferente proiectului ce sunt efectuate de beneficiari sau de părți terțe responsabile pentru punerea în aplicare a unui proiect.

Cheltuielile sunt eligibile de la data la care este depusă o cerere de asistență. Începând de la 1 ianuarie 2007, cheltuielile care rezultă din cadrul proiectelor cuprinse în programul multianual pot fi eligibile începând cu data de 1 ianuarie a anului curent.

TVA nu reprezintă un cost eligibil, cu excepția TVA nereturnabilă.

(3)   Plățile sunt efectuate sub forma de prefinanțare, efectuată în mai multe tranșe atunci când este cazul, plăți intermediare și plata soldului.

Metodele de plată sunt definite astfel încât să țină cont în special de punerea în aplicare multianuală a proiectelor de infrastructură.

Prefinanțarea sau, acolo unde este cazul, prima tranșă a acesteia, este plătită atunci când este acordată asistența financiară.

Orice plată intermediară este efectuată pe baza cererilor de plată, sub rezerva respectării articolului 13.

Plata soldului este efectuată după acceptarea raportului final privind proiectul înaintat de către beneficiar și certificat de statele membre respective. Raportul final detaliază în special toate cheltuielile efectuate.

(4)   În cazul schemelor de plată de punere la dispoziție, prima plată a prefinanțării este efectuată în maximum trei ani de la acordarea asistenței financiare comunitare cu condiția certificării de către statele membre a demarării proiectului și a depunerii contractului de parteneriat public-privat respectiv. Pot fi efectuate alte plăți de prefinanțare pe baza certificării de către statele membre a evoluției proiectului.

Plata soldului se efectuează după demararea fazei operaționale a proiectului, cu condiția verificării faptului că infrastructura a fost pusă la dispoziție, a certificării de către statul sau statele membre privind faptul că cheltuielile solicitate au fost efectuate în mod real și a prezentării de dovezi din care să rezulte că totalul plăților de punere la dispoziție egalează totalul asistenței financiare comunitare.

Atunci când nu este datorată nici o plată de punere la dispoziție, datorită nepunerii la dispoziție a infrastructurii, Comisia recuperează plățile de prefinanțare efectuate.

Articolul 11

Responsabilitățile statelor membre

(1)   Statele membre depun toate eforturile pentru a pune în aplicare, în cadrul sferei lor de responsabilitate, proiectele de interes comun care beneficiază de asistență financiară comunitară acordată în temeiul prezentului regulament.

(2)   Statele membre realizează monitorizarea tehnică și controlul financiar al proiectelor, în strânsă legătură cu Comisia și certifică existența și conformitatea cheltuielilor efectuate în raport cu proiectele sau cu părți ale proiectelor. Statele membre pot solicita participarea Comisiei în timpul controalelor la fața locului.

(3)   Statele membre informează Comisia cu privire la măsurile luate în temeiul alineatului (2) și furnizează cu precădere o descriere a sistemelor de control, gestionare și monitorizare elaborate pentru ducerea la bun sfârșit a proiectelor.

Articolul 12

Compatibilitatea cu legislația comunitară și cu politicile comunitare

Proiectele finanțate în temeiul prezentului regulament se desfășoară în conformitate cu dreptul comunitar și țin cont de politicile comunitare pertinente, în special cele privind concurența, protecția mediului, sănătatea, dezvoltarea durabilă, achizițiile publice și interoperabilitatea.

Articolul 13

Anularea, reducerea, suspendarea și întreruperea asistenței

(1)   Comisia, după o verificare corespunzătoare și după informarea beneficiarilor și a statelor membre respective pentru ca aceștia să își poată prezenta observațiile într-un termen stabilit:

| (a) | anulează, cu excepția cazurilor justificate, asistența financiară acordată pentru proiecte sau părți de proiecte care nu au fost demarate în termen de doi ani de la data de începere a proiectului, stabilită în conformitate cu condițiile privitoare la acordarea de asistență; |
| --- | --- |

(a)

anulează, cu excepția cazurilor justificate, asistența financiară acordată pentru proiecte sau părți de proiecte care nu au fost demarate în termen de doi ani de la data de începere a proiectului, stabilită în conformitate cu condițiile privitoare la acordarea de asistență;

| (b) | poate suspenda, reduce sau întrerupe asistența financiară în următoarele cazuri:






  (i) | în cazul unei nereguli săvârșite în cadrul punerii în aplicare a proiectului sau a unei părți a proiectului, privitoare la dispozițiile legislației comunitare; |
| --- | --- | --- |

(b)

poate suspenda, reduce sau întrerupe asistența financiară în următoarele cazuri:

(i)

în cazul unei nereguli săvârșite în cadrul punerii în aplicare a proiectului sau a unei părți a proiectului, privitoare la dispozițiile legislației comunitare;

| (ii) | în cazul oricărei nerespectări a condițiilor de acordare a asistenței financiare, în special în cazul în care a fost efectuată o schimbare majoră, care afectează natura unui proiect sau procedurile de punere în aplicare, fără aprobarea Comisiei; |
| --- | --- |

(ii)

în cazul oricărei nerespectări a condițiilor de acordare a asistenței financiare, în special în cazul în care a fost efectuată o schimbare majoră, care afectează natura unui proiect sau procedurile de punere în aplicare, fără aprobarea Comisiei;

| (c) | poate solicita, ținând cont de toți factorii relevanți, rambursarea asistenței financiare acordate în cazul în care, în termen de patru ani de la data de finalizare stabilită în conformitate cu condițiile de acordare a asistenței financiare, punerea în aplicare a proiectului sau a unei părți a proiectului ce beneficiază de asistență financiară nu a fost finalizată. |
| --- | --- |

(c)

poate solicita, ținând cont de toți factorii relevanți, rambursarea asistenței financiare acordate în cazul în care, în termen de patru ani de la data de finalizare stabilită în conformitate cu condițiile de acordare a asistenței financiare, punerea în aplicare a proiectului sau a unei părți a proiectului ce beneficiază de asistență financiară nu a fost finalizată.

(2)   Comisia poate recupera total sau parțial sumele plătite deja:

| (a) | atunci când este necesar, în special ca urmare a anulării, întreruperii sau reducerii asistenței financiare sau ca urmare a unei cereri de rambursare a asistenței financiare; sau |
| --- | --- |

(a)

atunci când este necesar, în special ca urmare a anulării, întreruperii sau reducerii asistenței financiare sau ca urmare a unei cereri de rambursare a asistenței financiare; sau

| (b) | în cazul cumulării asistenței comunitare pentru o parte a proiectului. |
| --- | --- |

(b)

în cazul cumulării asistenței comunitare pentru o parte a proiectului.

Articolul 14

Protecția intereselor financiare ale Comunității

(1)   Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate întreprinde controale și verificări la fața locului în conformitate cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (10).

(2)   Condițiile de acordare a asistenței financiare comunitare pot să prevadă, în special, monitorizarea și efectuarea unor controale financiare de către Comisie sau de către orice reprezentant autorizat de către aceasta, precum și audituri realizate de Curtea de Conturi, la fața locului acolo unde este cazul.

(3)   Statul membru respectiv și Comisia procedează imediat la schimbul tuturor informațiilor relevante privind rezultatele controalelor efectuate.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 15

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.

(3)   Comitetul își stabilește regulamentul de procedură.

(4)   BEI desemnează un reprezentant în cadrul comitetului, reprezentant care nu participă la vot.

Articolul 16

Evaluarea

(1)   Comisia și statele membre, asistate de către beneficiari, pot întreprinde evaluarea metodelor de realizare a proiectelor, precum și a impactului punerii acestora în aplicare, pentru a aprecia dacă obiectivele, inclusiv cele privind protecția mediului, au fost atinse.

(2)   Comisia poate solicita unui stat membru beneficiar să furnizeze o evaluare specifică a proiectelor finanțate în conformitate cu prezentul regulament sau, acolo unde este cazul, să pună la dispoziție informațiile și asistența necesare pentru realizarea unei evaluări a acestor proiecte.

Articolul 17

Informarea și publicitatea

(1)   Comisia prezintă, la fiecare doi ani, un raport Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor cu privire la acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament. Raportul conține o evaluare a rezultatelor obținute cu asistență financiară comunitară în diferitele domenii de aplicare, cu respectarea obiectivelor originale, precum și un capitol privind substanța și punerea în aplicare a programării multianuale în curs. Raportul conține de asemenea informații cu privire la sursele de finanțare pentru fiecare proiect.

(2)   Statele membre respective și, acolo unde este cazul, beneficiarii, se asigură că asistența acordată în temeiul prezentului regulament se bucură de o publicitate corespunzătoare, în scopul informării publicului cu privire la rolul Comunității în punerea în aplicare a proiectelor.

Articolul 18

Resursele bugetare

(1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a prezentului regulament pentru perioada 2007-2013 este de 8 168 000 000 EUR, din care 8 013 000 000 EUR pentru RTE-T și 155 000 000 EUR pentru RTE-E.

(2)   Creditele alocate anual sunt autorizate de autoritatea bugetară în limitele cadrului financiar multianual.

Articolul 19

Clauza de revizuire

Până la sfârșitul anului 2010, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport general privind experiența dobândită din funcționarea mecanismelor prevăzute de prezentul regulament pentru acordarea asistenței financiare comunitare.

Parlamentul European și Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura stabilită la articolul 156 primul paragraf din tratat decid dacă, și în ce condiții, mecanismele prevăzute de prezentul regulament se mențin sau se modifică după sfârșitul perioadei menționate la articolul 18 din prezentul regulament.

Articolul 20

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2007.

Acțiunile în curs de desfășurare în domeniul transporturilor și energiei la data aplicării prezentului regulament rămân sub incidența Regulamentului (CE) nr. 2236/95 în versiunea în vigoare la data de 31 decembrie 2006.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președintele

...

Pentru Consiliu

Președintele

...

---

(1)  JO C 234, 22.9.2005, p. 69.

1

(2)  Avizul Parlamentului European din 26 octombrie 2005 (JO C 272 E, 9.11.2006, p. 405), Poziția Comună a Consiliului din 22 martie 2007 și Poziția Comună a Parlamentului European din ... (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  JO L 228, 9.9.1996. Decizie, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 al Consiliului (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

3

(4)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 373.

4

(5)  Decizia nr. 1364/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 septembrie 2006 de stabilire a orientărilor pentru rețelele energetice transeuropene (JO L 262, 22.9.2006, p. 1).

5

(6)  JO L 228, 23.9.1995 p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1159/2005 al Parlamentului European şi al Consiliului (JO L 191, 22.7.2005 p. 16).

6

(7)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

7

(8)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

8

(9)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. Decizie, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2006/512/CE (JO L 200, 22.7.2006, p. 11).

9

(10)  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

10

---

ANEXĂ

TERMENII, CONDIȚIILE ȘI PROCEDURILE ESENȚIALE PENTRU INSTRUMENTUL DE GARANTARE A ÎMPRUMUTURILOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (1) LITERA (d)

BEI reprezintă un partener de partajare a riscului și gestionează contribuția Comunității la instrumentul de garantare a împrumuturilor în numele Comunității. Termenii și condițiile mai detaliate cu privire la punerea în aplicare a instrumentului de garantare a împrumuturilor, inclusiv cele privind monitorizarea și controlul acestuia, sunt stabilite printr-un acord de cooperare între Comisie și BEI, care ține cont de dispozițiile stabilite prin prezenta anexă.

| INSTRUMENT DE GARANTARE A ÎMPRUMUTURILOR PENTRU PROIECTE PRIVIND REȚEAUA TRANSEUROPEANĂ RTE-TRANSPORT |
| --- |
| Participarea comunitară | 1. | Fără a aduce atingere procedurii de ajustare începând din 2010, stabilită la alineatul (2), contribuția de la bugetul general al UE la instrumentul de garantare a împrumuturilor este pusă la dispoziția BEI în conformitate cu următoarea programare:






  2007 | 10 milioane EUR |
| 2008 | 35 milioane EUR |
| 2009 | 60 milioane EUR |
| 2010 | 80 milioane EUR |
| 2011 | 105 milioane EUR |
| 2012 | 110 milioane EUR |
| 2013 | 100 milioane EUR |

INSTRUMENT DE GARANTARE A ÎMPRUMUTURILOR PENTRU PROIECTE PRIVIND REȚEAUA TRANSEUROPEANĂ RTE-TRANSPORT

Participarea comunitară

1.

Fără a aduce atingere procedurii de ajustare începând din 2010, stabilită la alineatul (2), contribuția de la bugetul general al UE la instrumentul de garantare a împrumuturilor este pusă la dispoziția BEI în conformitate cu următoarea programare:

2007

10 milioane EUR

2008

35 milioane EUR

2009

60 milioane EUR

2010

80 milioane EUR

2011

105 milioane EUR

2012

110 milioane EUR

2013

100 milioane EUR

| 2. | Între 2007 și 2009, Comisia plătește BEI sumele anuale stabilite mai sus. Începând cu 2010, BEI solicită transferul sumelor până la valoarea cumulată indicată prin programare către contul fiduciar. Cererea este formulată până la data de 31 decembrie a anului precedent și este însoțită de o prognoză privind necesitățile relative la contribuția comunitară programată. Această prognoză servește ca bază pentru o adaptare, bazată pe cerere, a plăților anuale indicate mai sus, decisă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 alineatul (2). |
| --- | --- |

2.

Între 2007 și 2009, Comisia plătește BEI sumele anuale stabilite mai sus. Începând cu 2010, BEI solicită transferul sumelor până la valoarea cumulată indicată prin programare către contul fiduciar. Cererea este formulată până la data de 31 decembrie a anului precedent și este însoțită de o prognoză privind necesitățile relative la contribuția comunitară programată. Această prognoză servește ca bază pentru o adaptare, bazată pe cerere, a plăților anuale indicate mai sus, decisă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 alineatul (2).

Contul fiduciar

| 1. | BEI deschide un cont fiduciar pentru a primi contribuția comunitară precum și veniturile rezultate de pe urma contribuției comunitare. |
| --- | --- |

1.

BEI deschide un cont fiduciar pentru a primi contribuția comunitară precum și veniturile rezultate de pe urma contribuției comunitare.

| 2. | Dobânzile încasate datorită contului fiduciar și celelalte venituri care rezultă din contribuția comunitară, precum primele pentru garanții, marjele de risc sau de dobândă pentru sumele vărsate de BEI — se adaugă resurselor contului fiduciar, în cazul în care Comisia nu decide, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 alineatul (2) din prezentul regulament, că acestea se restituie liniei bugetare RTE-T. |
| --- | --- |

2.

Dobânzile încasate datorită contului fiduciar și celelalte venituri care rezultă din contribuția comunitară, precum primele pentru garanții, marjele de risc sau de dobândă pentru sumele vărsate de BEI — se adaugă resurselor contului fiduciar, în cazul în care Comisia nu decide, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 alineatul (2) din prezentul regulament, că acestea se restituie liniei bugetare RTE-T.

| 3. | Sumele utilizate pentru alocarea de capital sunt rambursate în contul fiduciar după ce sumele vărsate de BEI în conformitate cu instrumentul de garantare a împrumuturilor sunt rambursate complet. |
| --- | --- |

3.

Sumele utilizate pentru alocarea de capital sunt rambursate în contul fiduciar după ce sumele vărsate de BEI în conformitate cu instrumentul de garantare a împrumuturilor sunt rambursate complet.

Utilizarea contribuției comunitare

BEI utilizează contribuția comunitară:

| — | pentru a constitui, pentru fiecare proiect eligibil, un provizion de pierderi estimate și pentru alocarea de capital, în conformitate cu normele relevante ale BEI și analizei riscului efectuate de BEI în conformitate cu politica aplicabilă în cadrul mecanismului de finanțare structurată; |
| --- | --- |

—

pentru a constitui, pentru fiecare proiect eligibil, un provizion de pierderi estimate și pentru alocarea de capital, în conformitate cu normele relevante ale BEI și analizei riscului efectuate de BEI în conformitate cu politica aplicabilă în cadrul mecanismului de finanțare structurată;

| — | pentru a acoperi orice costuri eligibile fără legătură cu proiectul, asociate înființării și administrării instrumentului de garantare a împrumuturilor. Aceste costuri sunt definite în cadrul acordului de administrare dintre Comisie și BEI. |
| --- | --- |

—

pentru a acoperi orice costuri eligibile fără legătură cu proiectul, asociate înființării și administrării instrumentului de garantare a împrumuturilor. Aceste costuri sunt definite în cadrul acordului de administrare dintre Comisie și BEI.

Partajarea riscurilor

| 1. | BEI utilizează contribuția comunitară pentru a constitui, pentru fiecare proiect eligibil, un provizion de pierderi estimate precum și alocarea de capital. |
| --- | --- |

1.

BEI utilizează contribuția comunitară pentru a constitui, pentru fiecare proiect eligibil, un provizion de pierderi estimate precum și alocarea de capital.

| 2. | Provizionul de pierderi estimate acoperă pierderile estimate ale unui proiect. Partea contribuției comunitare care acoperă provizionul de pierderi estimate statistic pentru fiecare operație eligibilă este plătită BEI din contul fiduciar, acoperind astfel un procent din risc. Acest procent este variabil și depinde de gradul de risc al operației precum și de maturitatea sa. |
| --- | --- |

2.

Provizionul de pierderi estimate acoperă pierderile estimate ale unui proiect. Partea contribuției comunitare care acoperă provizionul de pierderi estimate statistic pentru fiecare operație eligibilă este plătită BEI din contul fiduciar, acoperind astfel un procent din risc. Acest procent este variabil și depinde de gradul de risc al operației precum și de maturitatea sa.

| 3. | Alocarea de capital acoperă pierderile neprevăzute ale unui proiect. Partea contribuției comunitare ce corespunde alocării de capital este definită în cadrul contului fiduciar pentru fiecare operațiune de bază. Această sumă poate fi solicitată de către BEI în cazul recursului la garanția acordată de aceasta în cadrul instrumentului de garantare a împrumuturilor, acoperind astfel un procentaj suplimentar al riscului ce revine BEI. |
| --- | --- |

3.

Alocarea de capital acoperă pierderile neprevăzute ale unui proiect. Partea contribuției comunitare ce corespunde alocării de capital este definită în cadrul contului fiduciar pentru fiecare operațiune de bază. Această sumă poate fi solicitată de către BEI în cazul recursului la garanția acordată de aceasta în cadrul instrumentului de garantare a împrumuturilor, acoperind astfel un procentaj suplimentar al riscului ce revine BEI.

| 4. | Metoda de partajare a riscurilor ce rezultă din mecanismul prezentat mai sus se reflectă printr-o partajare corespunzătoare între contul fiduciar și BEI a marjei de risc impuse de BEI partenerului său în cadrul operațiunii de bază privitoare la instrumentul de garantare a împrumuturilor. |
| --- | --- |

4.

Metoda de partajare a riscurilor ce rezultă din mecanismul prezentat mai sus se reflectă printr-o partajare corespunzătoare între contul fiduciar și BEI a marjei de risc impuse de BEI partenerului său în cadrul operațiunii de bază privitoare la instrumentul de garantare a împrumuturilor.

Garanția BEI

| 1. | Instrumentul de garantare a împrumuturilor constă dintr-o garanție BEI pentru o facilitate de lichidități stand-by acordată unui proiect eligibil în condiții compatibile cu instrumentul de garantare a împrumuturilor. |
| --- | --- |

1.

Instrumentul de garantare a împrumuturilor constă dintr-o garanție BEI pentru o facilitate de lichidități stand-by acordată unui proiect eligibil în condiții compatibile cu instrumentul de garantare a împrumuturilor.

| 2. | În cazul în care furnizorii facilității de lichidități stand-by au dreptul de a recurge la garanția acordată de BEI în conformitate cu termenii instrumentului de garantare a împrumuturilor, BEI plătește sumele datorate furnizorilor facilității de lichidități stand-by și devine creditoare a proiectului. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care furnizorii facilității de lichidități stand-by au dreptul de a recurge la garanția acordată de BEI în conformitate cu termenii instrumentului de garantare a împrumuturilor, BEI plătește sumele datorate furnizorilor facilității de lichidități stand-by și devine creditoare a proiectului.

| 3. | În cazul în care BEI devine creditoare a unui proiect, drepturile care revin BEI în cadrul instrumentului de garantare a împrumuturilor sunt inferioare în rang serviciului datoriei al facilității de credit prioritare și superioare capitalizării prin vânzarea de titluri și celei conexe acesteia. |
| --- | --- |

3.

În cazul în care BEI devine creditoare a unui proiect, drepturile care revin BEI în cadrul instrumentului de garantare a împrumuturilor sunt inferioare în rang serviciului datoriei al facilității de credit prioritare și superioare capitalizării prin vânzarea de titluri și celei conexe acesteia.

| 4. | Facilitatea de lichidități stand-by nu depășește 20 % din valoarea totală a creanței privilegiate angajate la încheierea exercițiului financiar. |
| --- | --- |

4.

Facilitatea de lichidități stand-by nu depășește 20 % din valoarea totală a creanței privilegiate angajate la încheierea exercițiului financiar.

Fixarea prețurilor

Prețurile garanțiilor emise în cadrul instrumentului de garantare a împrumuturilor, bazate pe marja de risc și pe acoperirea tuturor costurilor administrative referitoare la proiect ale instrumentului de garantare sunt stabilite în conformitate cu normele și criteriile uzuale relevante ale BEI.

Procedura de depunere a cererii

Cererile de acoperire a riscului în cadrul instrumentului de garantare a împrumuturilor sunt adresate BEI în conformitate cu procedura standard a BEI.

Procedura de aprobare

BEI efectuează „due diligence“ din punct de vedere al riscului, financiar, tehnic și juridic și decide cu privire la emiterea unei garanții în cadrul instrumentului de garantare a împrumuturilor, în conformitate cu propriile norme și criterii uzuale, incluzând, între altele, calitatea propunerilor individuale, bonitatea celor care contractează creditul, termenii și condițiile acceptabile și cererea de la nivelul pieței.

Durata instrumentului de garantare a împrumuturilor

| 1. | Contribuția comunitară la instrumentul de garantare a împrumuturilor este angajată până la 31 decembrie 2013. Aprobarea efectivă a garanțiilor trebuie finalizată până la 31 decembrie 2014. |
| --- | --- |

1.

Contribuția comunitară la instrumentul de garantare a împrumuturilor este angajată până la 31 decembrie 2013. Aprobarea efectivă a garanțiilor trebuie finalizată până la 31 decembrie 2014.

| 2. | În cazul încetării instrumentului de garantare a împrumuturilor pe parcursul actualului program-cadru financiar, toate lichiditățile din cadrul contului fiduciar, altele decât fondurile angajate și cele necesare pentru a acoperi alte costuri și cheltuieli eligibile sunt rambursate liniei bugetare RTE-T. În cazul în care instrumentul de garantare a împrumuturilor nu este menținut pentru următorul program-cadru financiar, toate fondurile rămase sunt vărsate capitolului venituri din cadrul bugetului general al UE. |
| --- | --- |

2.

În cazul încetării instrumentului de garantare a împrumuturilor pe parcursul actualului program-cadru financiar, toate lichiditățile din cadrul contului fiduciar, altele decât fondurile angajate și cele necesare pentru a acoperi alte costuri și cheltuieli eligibile sunt rambursate liniei bugetare RTE-T. În cazul în care instrumentul de garantare a împrumuturilor nu este menținut pentru următorul program-cadru financiar, toate fondurile rămase sunt vărsate capitolului venituri din cadrul bugetului general al UE.

| 3. | Fondurile alocate instrumentului de garantare a împrumuturilor pot fi solicitate până la expirarea ultimei garanții sau până când ultima datorie subordonată a fost rambursată, în cazul în care aceasta se produce înaintea expirării ultimei garanții. |
| --- | --- |

3.

Fondurile alocate instrumentului de garantare a împrumuturilor pot fi solicitate până la expirarea ultimei garanții sau până când ultima datorie subordonată a fost rambursată, în cazul în care aceasta se produce înaintea expirării ultimei garanții.

Raportare

Metodele de raportare anuală cu privire la punerea în aplicare a instrumentului de garantare a împrumuturilor sunt convenite între Comisie și BEI.

---

EXPUNERE DE MOTIVE A CONSILIULUI

I.   INTRODUCERE

Pe data de 20 iulie 2004, Comisia a trimis o propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor generale de acordare a asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transporturi și energie și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2236/95 al Consiliului.

Parlamentul European și-a dat avizul la prima lectură pe 26 octombrie 2005.

Comitetul Economic și Social European și-a dat avizul pe 22 septembrie 2005.

Deoarece resursele bugetare prevăzute de propunerea inițială a Comisiei depășeau sumele convenite în cadrul financiar 2007-2013 privind rețelele trans-europene de transporturi, Comisia a înaintat o propunere modificată pe 24 mai 2006 [COM(2006) 245 final]. Propunerea modificată a luat în considerare principalele modificări propuse de Parlamentul European la prima lectură.

Președinția a negociat neoficial cu raportorul Parlamentului European pentru a ajunge la un acord privind o poziție comună care ar putea fi acceptată de către Parlament fără modificări.

Pe 6 decembrie 2006, președintele comitetului bugetar al Parlamentului European, dl LEWANDOWSKI, a scris o scrisoare (16218/06) președintelui Coreper, informându-l despre acceptarea de către comitet a compromisului propus de președinție, conform documentului 12777/2/06 REV 2. Dacă textul poziției comune este adoptat în consecință, dl LEWANDOWSKI a făcut cunoscută intenția sa de a recomanda sesiunii plenare a Parlamentului să adopte acest text fără modificări.

Pe 11 decembrie 2006, Consiliul a ajuns la un acord politic privind compromisul propus de președinție, astfel cum a fost stabilit în documentul 12777/2/06/ REV 2. Comisia a emis o declarație care urmează să fie inclusă în procesul verbal al Consiliului în momentul în care poziția comună va fi adoptată.

II.   OBIECTIVUL

Prezentul regulament consolidează și adaptează instrumentele financiare existente printr-o creștere a nivelului cofinanțării comunitare, prevăzând posibilitatea de a aplica o rată mai ridicată a cofinanțării comunitare, în special pentru proiecte care se disting prin caracterul lor transfrontalier, funcția lor de tranzit sau traversarea unor obstacole naturale. Regulamentul ar trebui să permită o mai bună utilizare a rețelelor existente, înlăturarea situațiilor de strangulare a traficului și completarea verigilor lipsă care va permite creșterea eficacității și a competitivității și garantarea unui nivel adecvat de calitate, precum și reducerea punctelor de saturație și, în consecință, o mai mare viabilitate pe termen lung.

III.   ANALIZA POZIȚIEI COMUNE

1.   Observații generale

Poziția comună a fost adoptată pe baza negocierilor tripartite neoficiale, ca urmare a unei serii de reuniuni ale președinției în exercițiu, ale raportorului și ale reprezentanților Comisiei.

IV.   CONCLUZII

Consiliul consideră că, în întregul său, poziția comună este conformă cu obiectivele fundamentale ale propunerii modificate a Comisiei și consideră că s-a ajuns la un bun compromis cu Parlamentul European în cursul negocierilor neoficiale.

---