# Europeiska unionens C 91/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 91 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången26 april 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 91

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången26 april 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2007/C 091/01 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) | 1 |
| 2007/C 091/02 | Europeiska datatillsynsmannens andra yttrande om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete | 9 |
| 2007/C 091/03 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (KOM(2006) 16 slutlig) | 15 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2007/C 091/01

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

1

2007/C 091/02

Europeiska datatillsynsmannens andra yttrande om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete

9

2007/C 091/03

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (KOM(2006) 16 slutlig)

15

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 091/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4577 – Blackstone/Cardinal Health (PTS Division)) (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 091/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4594 – OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business) (
  1
  ) | 24 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 091/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4577 – Blackstone/Cardinal Health (PTS Division)) (
  1
  )

1

24

2007/C 091/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4594 – OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business) (
  1
  )

1

24

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 091/06 | Eurons växelkurs | 25 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2007/C 091/07 | Allmänna helgdagar 2007 | 26 |
| 2007/C 091/08 | Sammanfattande information om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter | 27 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2007/C 091/09 | Allmänna helgdagar 2007 i EES, Efta-länderna och institutionerna inom EES | 33 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 091/06

Eurons växelkurs

25

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2007/C 091/07

Allmänna helgdagar 2007

26

2007/C 091/08

Sammanfattande information om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter

27

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2007/C 091/09

Allmänna helgdagar 2007 i EES, Efta-länderna och institutionerna inom EES

33

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 091/10 | Statligt stöd – Storbritannien – Statligt stöd nr C 7/07 (f.d. NN 82/06 och NN 83/06) – Stöd som påstås ha beviljats Royal Mail och POL – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 34 |
| 2007/C 091/11 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4654 – IPR/MITSUI (UK Electricity generation business)) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 42 |
| 2007/C 091/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division) – Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande (
  1
  ) | 43 |
| 2007/C 091/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4498 – HgCapital/Denton) (
  1
  ) | 44 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 091/10

Statligt stöd – Storbritannien – Statligt stöd nr C 7/07 (f.d. NN 82/06 och NN 83/06) – Stöd som påstås ha beviljats Royal Mail och POL – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

34

2007/C 091/11

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4654 – IPR/MITSUI (UK Electricity generation business)) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

42

2007/C 091/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division) – Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande (
  1
  )

1

43

2007/C 091/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4498 – HgCapital/Denton) (
  1
  )

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/1

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

(2007/C 91/01)

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2), särskilt artikel 41,

med beaktande av kommissionens begäran som mottogs den 15 september 2006 om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

1.   INLEDNING

| 1. | Förslaget till en förordning om ändring av Europaparlamemtets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (3), nedan kallat ”förslaget”, innehåller revideringar av i stort sett samtliga artiklar i förordning (EG) nr 1073/1999 (4). I förordningen fastställs de operativa reglerna för Olafs utredningar och den utgör som sådan den rättsliga grunden för Olafs operativa verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Förslaget till en förordning om ändring av Europaparlamemtets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (3), nedan kallat ”förslaget”, innehåller revideringar av i stort sett samtliga artiklar i förordning (EG) nr 1073/1999 (4). I förordningen fastställs de operativa reglerna för Olafs utredningar och den utgör som sådan den rättsliga grunden för Olafs operativa verksamhet.

Samråd med Europeiska datatillsynsmannen

| 2. | Kommissionen översände förslaget till Europeiska datatillsynsmannen den 15 september 2006. Datatillsynsmannen tolkar detta som en begäran om rådgivning enligt artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, nedan kallad ”förordning (EG) nr 45/2001”. Med tanke på att artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 är av obligatorisk karaktär, välkomnar datatillsynsmannen att det uttryckligen hänvisas till detta samråd i ingressen i förslaget. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen översände förslaget till Europeiska datatillsynsmannen den 15 september 2006. Datatillsynsmannen tolkar detta som en begäran om rådgivning enligt artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, nedan kallad ”förordning (EG) nr 45/2001”. Med tanke på att artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 är av obligatorisk karaktär, välkomnar datatillsynsmannen att det uttryckligen hänvisas till detta samråd i ingressen i förslaget.

| 3. | De synpunkter som framförs i detta yttrande gäller i tillämpliga delar även för förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (5). |
| --- | --- |

3.

De synpunkter som framförs i detta yttrande gäller i tillämpliga delar även för förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (5).

Förslagets betydelse och Europeiska datatillsynsmannens råd

| 4. | Europeiska datatillsynsmannen anser det viktigt att yttra sig om förslaget med tanke på dess följder för den enskildes rätt till skydd av uppgifter och privatliv. Eftersom förslaget innehåller nya regler för Olaf vid dess utredningar av påstådd olaglig verksamhet, är det viktigt att se till att rätten till skydd av uppgifter och privatliv därvid garanteras på korrekt sätt för personer som omfattas av sådana utredningar, brottsmisstänkta och personal liksom andra enskilda som lämnar information till Olaf. Detta är än viktigare med tanke på den särskilt känsliga typ av information som Olaf kan komma att samla in, bl.a. uppgifter om misstänkta brott, brott, straffrättsliga domar, hälsouppgifter och information varigenom enskilda kan uteslutas från en rättighet, en förmån eller ett avtal såtillvida som den utgör en särskild risk mot de registrerades rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

4.

Europeiska datatillsynsmannen anser det viktigt att yttra sig om förslaget med tanke på dess följder för den enskildes rätt till skydd av uppgifter och privatliv. Eftersom förslaget innehåller nya regler för Olaf vid dess utredningar av påstådd olaglig verksamhet, är det viktigt att se till att rätten till skydd av uppgifter och privatliv därvid garanteras på korrekt sätt för personer som omfattas av sådana utredningar, brottsmisstänkta och personal liksom andra enskilda som lämnar information till Olaf. Detta är än viktigare med tanke på den särskilt känsliga typ av information som Olaf kan komma att samla in, bl.a. uppgifter om misstänkta brott, brott, straffrättsliga domar, hälsouppgifter och information varigenom enskilda kan uteslutas från en rättighet, en förmån eller ett avtal såtillvida som den utgör en särskild risk mot de registrerades rättigheter och friheter.

Huvuddragen i förslaget och inledande synpunkter

| 5. | De föreslagna ändringarna av förordning (EG) nr 1073/1999 svarar mot olika mål och syften (6). Vissa ändringar syftar till exempel till att göra Olafs utredningar effektivare och mer ändamålsenliga, så att det exempelvis säkerställs att Olafs utredningsbefogenheter omfattar ekonomiska aktörer i medlemsstaterna som tar emot gemenskapsmedel. Andra är tänkta att underlätta utbytet av information om misstänkta oegentligheter mellan Olaf och berörda institutioner, både på EU-nivå och nationellt (7). Slutligen är vissa av de föreslagna ändringarna tänkta att garantera rättigheterna för personer som omfattas av en utredning, bland annat deras rätt till skydd av uppgifter och privatliv, och att förstärka procedurgarantierna. |
| --- | --- |

5.

De föreslagna ändringarna av förordning (EG) nr 1073/1999 svarar mot olika mål och syften (6). Vissa ändringar syftar till exempel till att göra Olafs utredningar effektivare och mer ändamålsenliga, så att det exempelvis säkerställs att Olafs utredningsbefogenheter omfattar ekonomiska aktörer i medlemsstaterna som tar emot gemenskapsmedel. Andra är tänkta att underlätta utbytet av information om misstänkta oegentligheter mellan Olaf och berörda institutioner, både på EU-nivå och nationellt (7). Slutligen är vissa av de föreslagna ändringarna tänkta att garantera rättigheterna för personer som omfattas av en utredning, bland annat deras rätt till skydd av uppgifter och privatliv, och att förstärka procedurgarantierna.

| 6. | Europeiska datatillsynsmannen håller med om att de föreslagna ändringarnas mål och syften är viktiga och välkomnar i så måtto förslaget. Datatillsynsmannen sätter särskilt värde på de procedurgarantier som enskilda skall ha enligt förslaget. Det gäller i synnerhet de misstänktas möjlighet att begära att den rättsövervakande rådgivaren skall yttra sig över huruvida procedurgarantierna respekterades under utredningen. Datatillsynsmannen är också nöjd med de ändringar som syftar till att ge mer information till den som är whistleblower eller uppgiftslämnare. När det gäller skyddet av enskildas personers rätt till skydd av sina personuppgifter och privatliv anser datatillsynsmannen att förslaget som helhet innehåller förbättringar jämfört med den nuvarande situationen. Datatillsynsmannen välkomnar exempelvis erkännandet av tillämpningen av flera uppgiftsskyddsrättigheter under utredningarna, till exempel den misstänkta personens rätt att informeras om utredningen och att tillkännage sin uppfattning. |
| --- | --- |

6.

Europeiska datatillsynsmannen håller med om att de föreslagna ändringarnas mål och syften är viktiga och välkomnar i så måtto förslaget. Datatillsynsmannen sätter särskilt värde på de procedurgarantier som enskilda skall ha enligt förslaget. Det gäller i synnerhet de misstänktas möjlighet att begära att den rättsövervakande rådgivaren skall yttra sig över huruvida procedurgarantierna respekterades under utredningen. Datatillsynsmannen är också nöjd med de ändringar som syftar till att ge mer information till den som är whistleblower eller uppgiftslämnare. När det gäller skyddet av enskildas personers rätt till skydd av sina personuppgifter och privatliv anser datatillsynsmannen att förslaget som helhet innehåller förbättringar jämfört med den nuvarande situationen. Datatillsynsmannen välkomnar exempelvis erkännandet av tillämpningen av flera uppgiftsskyddsrättigheter under utredningarna, till exempel den misstänkta personens rätt att informeras om utredningen och att tillkännage sin uppfattning.

| 7. | När det gäller skyddet av personuppgifter anser Europeiska datatillsynsmannen dock, trots det positiva helhetsintrycket, att förslaget kan förbättras ytterligare utan att de avsedda syftena hotas. Datatillsynsmannen oroar sig särskilt för att förslaget kan betraktas som lex specialis för behandlingen av personuppgifter som samlas in inom ramen för Olafs utredningar och som skulle få företräde framför tillämpningen av det generella regelverket för skydd av uppgifter i förordning (EG) nr 45/2001. Detta är särskilt oroande med tanke på att uppgiftsskyddsnormerna i förslaget är lägre än de i förordning (EG) nr 45/2001 – utan uppenbar motivering. |
| --- | --- |

7.

När det gäller skyddet av personuppgifter anser Europeiska datatillsynsmannen dock, trots det positiva helhetsintrycket, att förslaget kan förbättras ytterligare utan att de avsedda syftena hotas. Datatillsynsmannen oroar sig särskilt för att förslaget kan betraktas som lex specialis för behandlingen av personuppgifter som samlas in inom ramen för Olafs utredningar och som skulle få företräde framför tillämpningen av det generella regelverket för skydd av uppgifter i förordning (EG) nr 45/2001. Detta är särskilt oroande med tanke på att uppgiftsskyddsnormerna i förslaget är lägre än de i förordning (EG) nr 45/2001 – utan uppenbar motivering.

| 8. | För att undvika ett sådant resultat innehåller nästa avsnitt en analys av förslaget med dels en beskrivning av förslagets brister, dels förslag till specifika tillvägagångssätt för att komma till rätta med dem. Av uppenbara skäl har denna analys begränsats till de bestämmelser som påverkar skyddet av personuppgifter, särskilt punkterna 5, 6 och 7 i artikel 1 enligt vilka artiklarna 7a, 8 och 8a läggs till eller ändras. |
| --- | --- |

8.

För att undvika ett sådant resultat innehåller nästa avsnitt en analys av förslaget med dels en beskrivning av förslagets brister, dels förslag till specifika tillvägagångssätt för att komma till rätta med dem. Av uppenbara skäl har denna analys begränsats till de bestämmelser som påverkar skyddet av personuppgifter, särskilt punkterna 5, 6 och 7 i artikel 1 enligt vilka artiklarna 7a, 8 och 8a läggs till eller ändras.

II.   ANALYS AV FÖRSLAGET

II.1   Genomgång av de enskilda artiklarna i förslaget

II.1 a   Principen om uppgifternas kvalitet

| 9. | Principen om uppgifternas kvalitet, som erkänns i artikel 4 av förordning (EG) nr 45/2001, omfattar olika särskilda aspekter. Särskilt gäller att uppgifterna enligt denna princip måste vara riktiga, stämma överens med den objektiva verkligheten och även vara fullständiga och aktuella. Uppgifterna får för det andra inte vara för omfattande utan skall vara adekvata så att det finns en koppling mellan informationen och det syfte för vilket den är tänkt att användas. Enligt förslaget införlivas principen om uppgifternas kvalitet genom punkt 1 i artikel 1 som innebär ett tillägg av artikel 7a.1 om att Olaf måste beakta omständigheter som talar såväl för som emot de personer som är berörda. |
| --- | --- |

9.

Principen om uppgifternas kvalitet, som erkänns i artikel 4 av förordning (EG) nr 45/2001, omfattar olika särskilda aspekter. Särskilt gäller att uppgifterna enligt denna princip måste vara riktiga, stämma överens med den objektiva verkligheten och även vara fullständiga och aktuella. Uppgifterna får för det andra inte vara för omfattande utan skall vara adekvata så att det finns en koppling mellan informationen och det syfte för vilket den är tänkt att användas. Enligt förslaget införlivas principen om uppgifternas kvalitet genom punkt 1 i artikel 1 som innebär ett tillägg av artikel 7a.1 om att Olaf måste beakta omständigheter som talar såväl för som emot de personer som är berörda.

| 10. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar införandet av en skyldighet att beakta omständigheter som talar såväl för som emot de personer som är berörda, eftersom detta påverkar riktigheten och fullständigheten hos de behandlade uppgifterna och således bidrar till iakttagande av principen om uppgifternas kvalitet och därigenom ökar det totala skyddet av uppgifter vid Olafs utredningar. |
| --- | --- |

10.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar införandet av en skyldighet att beakta omständigheter som talar såväl för som emot de personer som är berörda, eftersom detta påverkar riktigheten och fullständigheten hos de behandlade uppgifterna och således bidrar till iakttagande av principen om uppgifternas kvalitet och därigenom ökar det totala skyddet av uppgifter vid Olafs utredningar.

II.1 b   Rätten till information

| 11. | Enligt denna rättighet är de som samlar in personuppgifter skyldiga att informera dem som uppgifterna avser om att deras uppgifter samlas in och behandlas. Enskilda är dessutom berättigade att dessutom informeras om bland annat syftena med behandlingen, uppgiftsmottagarna och de rättigheter som enskilda är berättigade till som registrerade. Skyldigheten att lämna information om behandlingen av de uppgifter som man har syftar till att sörja för korrekt behandling av den enskildes personliga information och är samtidigt ett oundgängligt skydd av den enskildes rättigheter. I förslaget erkänns denna rättighet i punkt 5 i artikel 1 enligt vilken artikel 7a.2 första stycket skall läggas till och punkt 7 i artikel 1 enligt vilken artikel 8a skall läggas till. |
| --- | --- |

11.

Enligt denna rättighet är de som samlar in personuppgifter skyldiga att informera dem som uppgifterna avser om att deras uppgifter samlas in och behandlas. Enskilda är dessutom berättigade att dessutom informeras om bland annat syftena med behandlingen, uppgiftsmottagarna och de rättigheter som enskilda är berättigade till som registrerade. Skyldigheten att lämna information om behandlingen av de uppgifter som man har syftar till att sörja för korrekt behandling av den enskildes personliga information och är samtidigt ett oundgängligt skydd av den enskildes rättigheter. I förslaget erkänns denna rättighet i punkt 5 i artikel 1 enligt vilken artikel 7a.2 första stycket skall läggas till och punkt 7 i artikel 1 enligt vilken artikel 8a skall läggas till.

| 12. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar införandet av artikel 7a.2 första stycket och artikel 8a i så måtto de bidrar till respekten för rätten till information inom skyddet av uppgifter enligt artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001 specifikt när det gäller utredningar som Olaf utför. |
| --- | --- |

12.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar införandet av artikel 7a.2 första stycket och artikel 8a i så måtto de bidrar till respekten för rätten till information inom skyddet av uppgifter enligt artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001 specifikt när det gäller utredningar som Olaf utför.

| 13. | I artiklarna 11 och 12, som skall tillämpas i situationer där informationen om en enskild samlas in direkt från den personen respektive från tredje man, föreskrivs förutom om rätten att informeras om att de egna personuppgifterna behandlas även om den information som måste ges till enskilda så att de kan erhålla riktig och fullständig information om att det finns en behandling som avser dem. I informationen skall det bl.a. anges för vilket ändamål uppgifterna kommer att användas, möjliga mottagare av uppgifterna och att den enskilde har rätt att få tillgång till uppgifter. |
| --- | --- |

13.

I artiklarna 11 och 12, som skall tillämpas i situationer där informationen om en enskild samlas in direkt från den personen respektive från tredje man, föreskrivs förutom om rätten att informeras om att de egna personuppgifterna behandlas även om den information som måste ges till enskilda så att de kan erhålla riktig och fullständig information om att det finns en behandling som avser dem. I informationen skall det bl.a. anges för vilket ändamål uppgifterna kommer att användas, möjliga mottagare av uppgifterna och att den enskilde har rätt att få tillgång till uppgifter.

| 14. | Tyvärr innehåller vare sig artikel 7a.2 första stycket eller artikel 8a informationskrav motsvarande dem i artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001 varför det inte närmare anges vilken information som skall ges till enskilda för att sörja för en korrekt behandling. Europeiska datatillsynsmannen anser att artikel 7a.2 första stycket och artikel 8a bör stämma överens med artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001. Datatillsynsmannen föreslår därför att 7a.2 första stycket och artikel 8a skall innehålla en uttrycklig hänvisning till artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

14.

Tyvärr innehåller vare sig artikel 7a.2 första stycket eller artikel 8a informationskrav motsvarande dem i artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001 varför det inte närmare anges vilken information som skall ges till enskilda för att sörja för en korrekt behandling. Europeiska datatillsynsmannen anser att artikel 7a.2 första stycket och artikel 8a bör stämma överens med artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001. Datatillsynsmannen föreslår därför att 7a.2 första stycket och artikel 8a skall innehålla en uttrycklig hänvisning till artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001.

| 15. | Europeiska datatillsynsmannen anser att rättsläget blir oklart om en hänvisning till artiklarna 11 och 12 inte tas med. Genom förslaget skulle en rättslig ram skapas för rätten till information i samband med Olafs utredningar som avviker från den allmänna ramen enligt artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001. Tyvärr skulle denna ram ge färre garantier för skyddet av uppgifter än den allmänna. Datatillsynsmannen kan inte se något som motiverar detta olyckliga resultat. |
| --- | --- |

15.

Europeiska datatillsynsmannen anser att rättsläget blir oklart om en hänvisning till artiklarna 11 och 12 inte tas med. Genom förslaget skulle en rättslig ram skapas för rätten till information i samband med Olafs utredningar som avviker från den allmänna ramen enligt artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001. Tyvärr skulle denna ram ge färre garantier för skyddet av uppgifter än den allmänna. Datatillsynsmannen kan inte se något som motiverar detta olyckliga resultat.

| 16. | Enligt artikel 7a.2 och artikel 8a andra stycket i förslaget skall de bestämmelserna inte tillämpas om utredningen skadas om informationen lämnas ut. Enligt undantaget får Olafs generaldirektör avvakta med att uppmana den involverade att yttra sig. |
| --- | --- |

16.

Enligt artikel 7a.2 och artikel 8a andra stycket i förslaget skall de bestämmelserna inte tillämpas om utredningen skadas om informationen lämnas ut. Enligt undantaget får Olafs generaldirektör avvakta med att uppmana den involverade att yttra sig.

| 17. | Europeiska datatillsynsmannen noterar att möjligheten att begränsa information i vissa specifika fall motsvarar artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001, där det föreskrivs om vissa begränsningar av denna rättighet, bland annat när det är nödvändigt för att i) förebygga och utreda brott, ii) skydda ett ekonomiskt eller finansiellt intresse för en medlemsstat eller Europeiska gemenskaperna, och iii) säkerställa skydd av den registrerade eller andras fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Europeiska datatillsynsmannen noterar att möjligheten att begränsa information i vissa specifika fall motsvarar artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001, där det föreskrivs om vissa begränsningar av denna rättighet, bland annat när det är nödvändigt för att i) förebygga och utreda brott, ii) skydda ett ekonomiskt eller finansiellt intresse för en medlemsstat eller Europeiska gemenskaperna, och iii) säkerställa skydd av den registrerade eller andras fri- och rättigheter.

| 18. | Europeiska datatillsynsmannen noterar att enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 åtföljs begränsningen av rätten till information av olika garantier för skyddet av uppgifter. Särskilt gäller att det i artikel 20.3 fastställs att om en begränsning införs, skall den registrerade informeras om de huvudsakliga skälen till begränsningen och om att han har rätt att vända sig till Europeiska datatillsynsmannen. Meddelandet av denna information får skjutas upp om informationen skulle skada utredningen. |
| --- | --- |

18.

Europeiska datatillsynsmannen noterar att enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 åtföljs begränsningen av rätten till information av olika garantier för skyddet av uppgifter. Särskilt gäller att det i artikel 20.3 fastställs att om en begränsning införs, skall den registrerade informeras om de huvudsakliga skälen till begränsningen och om att han har rätt att vända sig till Europeiska datatillsynsmannen. Meddelandet av denna information får skjutas upp om informationen skulle skada utredningen.

| 19. | I förslaget åtföljs begränsningen av rätten till information däremot inte av de garantier för skydd av uppgifter som finns i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. Vid Olafs utredningar är således begränsningar av rätten till information tillåtna utan de garantier gäller enligt den allmänna ramen för skydd av uppgifter, vilket Europeiska datatillsynsmannen anser vara olämpligt. Som lösning föreslår datatillsynsmannen att begränsningen av rätten till information enligt artikel 7a.2 andra stycket och artikel 8a skall kopplas till garantierna i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

19.

I förslaget åtföljs begränsningen av rätten till information däremot inte av de garantier för skydd av uppgifter som finns i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. Vid Olafs utredningar är således begränsningar av rätten till information tillåtna utan de garantier gäller enligt den allmänna ramen för skydd av uppgifter, vilket Europeiska datatillsynsmannen anser vara olämpligt. Som lösning föreslår datatillsynsmannen att begränsningen av rätten till information enligt artikel 7a.2 andra stycket och artikel 8a skall kopplas till garantierna i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001.

II.1 c   Rätten till tillgång

| 20. | Rätten till tillgång ger enskilda möjlighet att få veta om information som avser dem håller på att behandlas och vilken typ av information det rör sig om. I förslaget erkänns denna rättighet i punkt 5 i artikel 1 enligt vilken artikel 7a.2 andra stycket och artikel 7a.3 läggs till. |
| --- | --- |

20.

Rätten till tillgång ger enskilda möjlighet att få veta om information som avser dem håller på att behandlas och vilken typ av information det rör sig om. I förslaget erkänns denna rättighet i punkt 5 i artikel 1 enligt vilken artikel 7a.2 andra stycket och artikel 7a.3 läggs till.

| 21. | Genom ovanstående ändringar, dvs. artikel 7a.2 andra stycket och artikel 7a.3, etableras rätten för den enskilde som misstänks för oegentligheter att informeras om alla frågor som han berörs av. Mer specifikt gäller att det fastställs hur denna rätt skall utövas i samband med Olafs utredningar. Informationen kommer för det första att lämnas efter en utrednings slutförande, dvs. i slutet av utredningen. Den kommer för det andra att lämnas i form av en sammanfattning av de omständigheter som gäller personen. Tillgång till information kommer dessutom att ges genom ett protokoll över intervjun med den misstänkte. |
| --- | --- |

21.

Genom ovanstående ändringar, dvs. artikel 7a.2 andra stycket och artikel 7a.3, etableras rätten för den enskilde som misstänks för oegentligheter att informeras om alla frågor som han berörs av. Mer specifikt gäller att det fastställs hur denna rätt skall utövas i samband med Olafs utredningar. Informationen kommer för det första att lämnas efter en utrednings slutförande, dvs. i slutet av utredningen. Den kommer för det andra att lämnas i form av en sammanfattning av de omständigheter som gäller personen. Tillgång till information kommer dessutom att ges genom ett protokoll över intervjun med den misstänkte.

| 22. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar införandet av artikel 7a.2 andra stycket och artikel 7a.3 i så måtto den tillgång som är en rättighet enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 inom skyddet av uppgifter preciseras närmare. Datatillsynsmannen anser dock att förslaget går att förbättra när det gäller hur denna rättighet erkänns i förslaget. Datatillsynsmannen är orolig för att rätten till tillgång, såsom den har utformats i förslaget, är mindre omfattande än motsvarande rättighet enligt förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

22.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar införandet av artikel 7a.2 andra stycket och artikel 7a.3 i så måtto den tillgång som är en rättighet enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 inom skyddet av uppgifter preciseras närmare. Datatillsynsmannen anser dock att förslaget går att förbättra när det gäller hur denna rättighet erkänns i förslaget. Datatillsynsmannen är orolig för att rätten till tillgång, såsom den har utformats i förslaget, är mindre omfattande än motsvarande rättighet enligt förordning (EG) nr 45/2001.

| 23. | Enligt förordning (EG) nr 45/2001 skall enskilda som allmän princip ha rättighet att utöva rätten till tillgång till sina egna personuppgifter, såvida någon av de ovanstående särskilda situationerna i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 uppstår så att en begränsning av denna rätt är motiverad. I det fallet kan tillgången begränsas fram till dess att omständigheterna förändras. |
| --- | --- |

23.

Enligt förordning (EG) nr 45/2001 skall enskilda som allmän princip ha rättighet att utöva rätten till tillgång till sina egna personuppgifter, såvida någon av de ovanstående särskilda situationerna i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 uppstår så att en begränsning av denna rätt är motiverad. I det fallet kan tillgången begränsas fram till dess att omständigheterna förändras.

| 24. | Europeiska datatillsynsmannen konstaterar att tillämpningen av rätten till tillgång inte erkänns som allmän princip i förslaget. Enligt förslaget är det istället tänkt att rätten till tillgång skall tillämpas i vissa skeden av förfarandet och i fråga om vissa dokument. Det kan i viss mån hävdas att rätten till tillgång enligt förslaget skall begränsas vad avser både tid och sakinnehåll. |
| --- | --- |

24.

Europeiska datatillsynsmannen konstaterar att tillämpningen av rätten till tillgång inte erkänns som allmän princip i förslaget. Enligt förslaget är det istället tänkt att rätten till tillgång skall tillämpas i vissa skeden av förfarandet och i fråga om vissa dokument. Det kan i viss mån hävdas att rätten till tillgång enligt förslaget skall begränsas vad avser både tid och sakinnehåll.

| 25. | Enligt artikel 7a.2 andra stycket kan tillgång i själva verket erhållas endast efter en utrednings slutförande, när den enskilde ges en sammanfattning av de omständigheter som gäller personen och när personen har intervjuats av Olaf och ett protokoll över intervjun har upprättats. Vid sidan av dessa båda moment i förfarandet ges som allmän princip ingen tillgång till personinformation. När det gäller det material till vilket tillgång beviljas ser Europeiska datatillsynsmannen att tillgång enligt förslaget är möjlig endast till sammanfattningen av de omständigheter som gäller personen och intervjuprotokollet enligt artikel 7a.2 andra stycket respektive artikel 7a.3. Tillgång kommer inte i fråga för någon annan information som kan finnas om personen, t.ex. kopior av dokument, e-post, telefonsamtalsuppgifter osv. |
| --- | --- |

25.

Enligt artikel 7a.2 andra stycket kan tillgång i själva verket erhållas endast efter en utrednings slutförande, när den enskilde ges en sammanfattning av de omständigheter som gäller personen och när personen har intervjuats av Olaf och ett protokoll över intervjun har upprättats. Vid sidan av dessa båda moment i förfarandet ges som allmän princip ingen tillgång till personinformation. När det gäller det material till vilket tillgång beviljas ser Europeiska datatillsynsmannen att tillgång enligt förslaget är möjlig endast till sammanfattningen av de omständigheter som gäller personen och intervjuprotokollet enligt artikel 7a.2 andra stycket respektive artikel 7a.3. Tillgång kommer inte i fråga för någon annan information som kan finnas om personen, t.ex. kopior av dokument, e-post, telefonsamtalsuppgifter osv.

| 26. | Europeiska datatillsynsmannen instämmer i att det är relevant med tillgång till personinformation i de båda etapperna av förfarandet och i fråga om de båda dokument som anges i förslaget och välkomnar att dessa rättigheter under sådana omständigheter erkänns enligt förslaget. Datatillsynsmannen anser dock att det i förslaget av allmänt principiella skäl
  även
  bör erkännas att det finns en rätt till tillgång som går utöver de båda fall som uttryckligen nämns i förslaget. |
| --- | --- |

26.

Europeiska datatillsynsmannen instämmer i att det är relevant med tillgång till personinformation i de båda etapperna av förfarandet och i fråga om de båda dokument som anges i förslaget och välkomnar att dessa rättigheter under sådana omständigheter erkänns enligt förslaget. Datatillsynsmannen anser dock att det i förslaget av allmänt principiella skäl
  även
  bör erkännas att det finns en rätt till tillgång som går utöver de båda fall som uttryckligen nämns i förslaget.

| 27. | Europeiska datatillsynsmannen är medveten om att det kan finnas motstånd mot idén att rätten till tillgång skall erkännas som allmän regel under en utredning. Datatillsynsmannen erinrar dock om att Olaf, om det i vissa utredningsfall krävs att sekretessen kring utredningen garanteras enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001, kommer att kunna skjuta upp åtkomsten till information. Olaf kan faktiskt hänvisa till artikel 20 för att skjuta upp åtkomsten till exempel för att garantera förebyggande och utredning av brott och andra överträdelser. Att som allmän princip bevilja rätt till tillgång förhindrar inte tillfälliga begränsningar av dessa rättigheter, när de ovan beskrivna skälen föreligger. |
| --- | --- |

27.

Europeiska datatillsynsmannen är medveten om att det kan finnas motstånd mot idén att rätten till tillgång skall erkännas som allmän regel under en utredning. Datatillsynsmannen erinrar dock om att Olaf, om det i vissa utredningsfall krävs att sekretessen kring utredningen garanteras enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001, kommer att kunna skjuta upp åtkomsten till information. Olaf kan faktiskt hänvisa till artikel 20 för att skjuta upp åtkomsten till exempel för att garantera förebyggande och utredning av brott och andra överträdelser. Att som allmän princip bevilja rätt till tillgång förhindrar inte tillfälliga begränsningar av dessa rättigheter, när de ovan beskrivna skälen föreligger.

| 28. | Mot bakgrund av det ovanstående, och för att se till att det under utredningar finns en faktisk rätt till tillgång, men även medge möjliga begränsningar av denna rätt, föreslår Europeiska datatillsynsmannen att det i förslaget läggs till en tydlig hänvisning till den enskildes rätt till tillgång till sina personuppgifter, när de ingår i Olafs utredningsakt. Datatillsynsmannen anser särskilt att ett stycke enligt följande bör införas mellan första och andra stycket i artikel 7a.2: ”Den som omfattas av en utredning skall ha rätt till tillgång till sådana personuppgifter som rör honom/henne och som samlas in under utredningen. Denna eller dessa rättigheter får underordnas sådana begränsningar som föreskrivs i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001”. |
| --- | --- |

28.

Mot bakgrund av det ovanstående, och för att se till att det under utredningar finns en faktisk rätt till tillgång, men även medge möjliga begränsningar av denna rätt, föreslår Europeiska datatillsynsmannen att det i förslaget läggs till en tydlig hänvisning till den enskildes rätt till tillgång till sina personuppgifter, när de ingår i Olafs utredningsakt. Datatillsynsmannen anser särskilt att ett stycke enligt följande bör införas mellan första och andra stycket i artikel 7a.2: ”Den som omfattas av en utredning skall ha rätt till tillgång till sådana personuppgifter som rör honom/henne och som samlas in under utredningen. Denna eller dessa rättigheter får underordnas sådana begränsningar som föreskrivs i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001”.

| 29. | Enligt detta stycke skulle tillämpningen av rätten till tillgång gälla som allmän princip. Det skulle inte bara leda till enhetlighet utan även till att enskilda som berörs av Olafs utredningar inte skulle omfattas av mindre välvilliga bestämmelser när det gäller tillgången till personuppgifter. |
| --- | --- |

29.

Enligt detta stycke skulle tillämpningen av rätten till tillgång gälla som allmän princip. Det skulle inte bara leda till enhetlighet utan även till att enskilda som berörs av Olafs utredningar inte skulle omfattas av mindre välvilliga bestämmelser när det gäller tillgången till personuppgifter.

II.1 d   Rätten till rättelse

| 30. | Rätten till tillgång är en förutsättning för rätten till rättelse. När enskilda fått tillgång till sina uppgifter och kontrollerat att behandlingen är riktig och laglig, ger rätten till rättelse dem möjlighet att begära rättelse av ofullständig eller oriktig information. |
| --- | --- |

30.

Rätten till tillgång är en förutsättning för rätten till rättelse. När enskilda fått tillgång till sina uppgifter och kontrollerat att behandlingen är riktig och laglig, ger rätten till rättelse dem möjlighet att begära rättelse av ofullständig eller oriktig information.

| 31. | Enligt förslaget skall rätten till rättelse regleras tillsammans med rätten till tillgång. I punkt 5 i artikel 1, enligt vilken artikel 7a.2 andra stycket och artikel 7a.3 läggs till, hänvisas till den misstänktes möjlighet att tillkännage sin uppfattning. |
| --- | --- |

31.

Enligt förslaget skall rätten till rättelse regleras tillsammans med rätten till tillgång. I punkt 5 i artikel 1, enligt vilken artikel 7a.2 andra stycket och artikel 7a.3 läggs till, hänvisas till den misstänktes möjlighet att tillkännage sin uppfattning.

| 32. | Europeiska datatillsynsmannen noterar att det i förslaget strängt talat inte föreskrivs om någon egentlig rätt till rättelse. Det föreskrivs istället om en rätt att yttra sig och att godkänna eller lägga till synpunkter (i båda fallen avseende personinformation). Datatillsynsmannen anser att dessa rättigheter är likvärdiga med rätten till rättelse och att de motsvarar artikel 14 i förordning (EG) nr 45/2001 som innehåller den rättsliga ramen för rätten att få rättelse av felaktig information. Europeiska datatillsynsmannen anser att det vid Olafs utredningar inte är möjligt att ge den enskilde möjlighet att helt enkelt ”rätta ”information som han/hon anser vara ofullständig eller felaktig, eftersom det naturligtvis i många fall vid utredningar kommer att tas ställning till huruvida informationen är felaktig. Det är skälet till rätten till rättelse i detta sammanhang kan åstadkommas, såsom sker i förslaget, genom att ge den enskilde rätt att yttra sig och rätt att komma med synpunkter på de personuppgifter som det gäller. |
| --- | --- |

32.

Europeiska datatillsynsmannen noterar att det i förslaget strängt talat inte föreskrivs om någon egentlig rätt till rättelse. Det föreskrivs istället om en rätt att yttra sig och att godkänna eller lägga till synpunkter (i båda fallen avseende personinformation). Datatillsynsmannen anser att dessa rättigheter är likvärdiga med rätten till rättelse och att de motsvarar artikel 14 i förordning (EG) nr 45/2001 som innehåller den rättsliga ramen för rätten att få rättelse av felaktig information. Europeiska datatillsynsmannen anser att det vid Olafs utredningar inte är möjligt att ge den enskilde möjlighet att helt enkelt ”rätta ”information som han/hon anser vara ofullständig eller felaktig, eftersom det naturligtvis i många fall vid utredningar kommer att tas ställning till huruvida informationen är felaktig. Det är skälet till rätten till rättelse i detta sammanhang kan åstadkommas, såsom sker i förslaget, genom att ge den enskilde rätt att yttra sig och rätt att komma med synpunkter på de personuppgifter som det gäller.

| 33. | Dessutom anser Europeiska datatillsynsmannen att samma synpunkter som lämnats ovan på det sätt på vilket rätten till tillgång regleras i förslaget i tillämpliga delar bör gälla även för rätten till rättelse. Enligt förslaget är rätten till rättelse faktiskt behäftad med samma brister som beskrivits i fråga om rätten till tillgång – i förslaget erkänns inte rätten till rättelse som allmän princip. Istället begränsas denna rätt otillbörligt till att gälla sammanfattningen av misstankarna och rapporten efter intervjun. |
| --- | --- |

33.

Dessutom anser Europeiska datatillsynsmannen att samma synpunkter som lämnats ovan på det sätt på vilket rätten till tillgång regleras i förslaget i tillämpliga delar bör gälla även för rätten till rättelse. Enligt förslaget är rätten till rättelse faktiskt behäftad med samma brister som beskrivits i fråga om rätten till tillgång – i förslaget erkänns inte rätten till rättelse som allmän princip. Istället begränsas denna rätt otillbörligt till att gälla sammanfattningen av misstankarna och rapporten efter intervjun.

| 34. | Europeiska datatillsynsmannen anser att rätten till rättelse i förslaget skall erkännas som en generell rättighet och inte bara en partiell sådan. Datatillsynsmannen föreslår därför att rätten till rättelse erkänns genom att en bestämmelse införs. Särskilt föreslås att följande ord läggs till efter ”Den som omfattas av en utredning skall [alltid] ha rätt till tillgång till sådana personuppgifter som rör honom/henne och som samlas in under utredningen”:”och att yttra sig i frågan om huruvida personuppgifterna är felaktiga eller ofullständiga”. Datatillsynsmannen påminner om att Olaf genom tillämpning av artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 fortfarande kan begränsa rätten till rättelse för att garantera förebyggande, utredning, avslöjande och beivrande av brott. |
| --- | --- |

34.

Europeiska datatillsynsmannen anser att rätten till rättelse i förslaget skall erkännas som en generell rättighet och inte bara en partiell sådan. Datatillsynsmannen föreslår därför att rätten till rättelse erkänns genom att en bestämmelse införs. Särskilt föreslås att följande ord läggs till efter ”Den som omfattas av en utredning skall [alltid] ha rätt till tillgång till sådana personuppgifter som rör honom/henne och som samlas in under utredningen”:”och att yttra sig i frågan om huruvida personuppgifterna är felaktiga eller ofullständiga”. Datatillsynsmannen påminner om att Olaf genom tillämpning av artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 fortfarande kan begränsa rätten till rättelse för att garantera förebyggande, utredning, avslöjande och beivrande av brott.

| 35. | Enligt artikel 7a.2 tredje stycket går det att göra undantag från rätten till tillgång och rättelse. På samma sätt som har påpekats i fråga om begränsningen av rätten till information bör dessa begränsningar åtföljas av de garantier som gäller i samband med artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. Europeiska datatillsynsmannen föreslår därför att begränsningen av dessa rättigheter enligt förslaget kopplas till en uttrycklig hänvisning till artikel 20. |
| --- | --- |

35.

Enligt artikel 7a.2 tredje stycket går det att göra undantag från rätten till tillgång och rättelse. På samma sätt som har påpekats i fråga om begränsningen av rätten till information bör dessa begränsningar åtföljas av de garantier som gäller i samband med artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. Europeiska datatillsynsmannen föreslår därför att begränsningen av dessa rättigheter enligt förslaget kopplas till en uttrycklig hänvisning till artikel 20.

II.1 e   Utbyte av personinformation

| 36. | Förslaget innehåller bestämmelser om utbyte av personuppgifter inom de europeiska institutionerna och med medlemsstaternas myndigheter. Ett av målen med förslaget är faktiskt att förbättra informationsutbytet mellan Olaf och myndigheter både på EU- och medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

36.

Förslaget innehåller bestämmelser om utbyte av personuppgifter inom de europeiska institutionerna och med medlemsstaternas myndigheter. Ett av målen med förslaget är faktiskt att förbättra informationsutbytet mellan Olaf och myndigheter både på EU- och medlemsstatsnivå.

| 37. | I detta sammanhang vill Europeiska datatillsynsmannen betona att detta utbyte bör tillåtas endast i den utsträckning som krävs i det specifika fallet för att uppnå utredningens syften. Europeiska datatillsynsmannen vill dessutom erinra om att mottagaren enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 45/2001 endast får behandla personuppgifterna för de ändamål för vilka de överfördes. |
| --- | --- |

37.

I detta sammanhang vill Europeiska datatillsynsmannen betona att detta utbyte bör tillåtas endast i den utsträckning som krävs i det specifika fallet för att uppnå utredningens syften. Europeiska datatillsynsmannen vill dessutom erinra om att mottagaren enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 45/2001 endast får behandla personuppgifterna för de ändamål för vilka de överfördes.

| 38. | Förslaget saknar bestämmelser om utbyte av personuppgifter med tredjeländer och om internationellt samarbete. Man kan dock i detta sammanhang anta att sådant samarbete kan äga rum. Europeiska datatillsynsmannen vill här framhålla att sådant utbyte bör tillåtas endast om tredjelandet garanterar tillräckligt skydd av personuppgifter eller om överföringen omfattas av ett av de undantag som föreskrivs i artikel 9.6 i förordning (EG) nr 45/2001. Datatillsynsmannen erinrar dessutom om att samma regler gäller för utbyte av information mellan Olaf och EU-institutioner och EU-organ som inte är gemenskapsorgan, t.ex. Europol och Eurojust. I sådana fall hoppas datatillsynsmannen att lämplig lagstiftning antas om ett erkännande av att den ram för skydd av uppgifter som gäller för dessa institutioner är adekvat, vilket skulle underlätta överföringen av information till dem enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 45/2001. Alternativt kan ny lagstiftning antas om att deras system för skydd av uppgifter skall anses vara likvärdigt med det som gäller för gemenskapens organ och institutioner, enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 45/2001, vilket även skulle leda till att begränsningen av uppgiftsöverföring till sådana institutioner upphör att gälla. |
| --- | --- |

38.

Förslaget saknar bestämmelser om utbyte av personuppgifter med tredjeländer och om internationellt samarbete. Man kan dock i detta sammanhang anta att sådant samarbete kan äga rum. Europeiska datatillsynsmannen vill här framhålla att sådant utbyte bör tillåtas endast om tredjelandet garanterar tillräckligt skydd av personuppgifter eller om överföringen omfattas av ett av de undantag som föreskrivs i artikel 9.6 i förordning (EG) nr 45/2001. Datatillsynsmannen erinrar dessutom om att samma regler gäller för utbyte av information mellan Olaf och EU-institutioner och EU-organ som inte är gemenskapsorgan, t.ex. Europol och Eurojust. I sådana fall hoppas datatillsynsmannen att lämplig lagstiftning antas om ett erkännande av att den ram för skydd av uppgifter som gäller för dessa institutioner är adekvat, vilket skulle underlätta överföringen av information till dem enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 45/2001. Alternativt kan ny lagstiftning antas om att deras system för skydd av uppgifter skall anses vara likvärdigt med det som gäller för gemenskapens organ och institutioner, enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 45/2001, vilket även skulle leda till att begränsningen av uppgiftsöverföring till sådana institutioner upphör att gälla.

II.1 f   Överensstämmelse med förordning (EG) nr 45/2001

| 39. | Genom förslaget ändras artikel 8.3 så att den innehåller en uttrycklig hänvisning till att förordning (EG) nr 45/2001 skall tillämpas. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar ändringen av artikel 8.3 i så måtto att den bekräftar att förordning (EG) nr 45/2001 automatiskt skall gälla, när det inte i förslaget specificeras hur kraven på skydd av uppgifter skall tillämpas i samband med Olafs utredningar. |
| --- | --- |

39.

Genom förslaget ändras artikel 8.3 så att den innehåller en uttrycklig hänvisning till att förordning (EG) nr 45/2001 skall tillämpas. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar ändringen av artikel 8.3 i så måtto att den bekräftar att förordning (EG) nr 45/2001 automatiskt skall gälla, när det inte i förslaget specificeras hur kraven på skydd av uppgifter skall tillämpas i samband med Olafs utredningar.

| 40. | Europeiska datatillsynsmannen anser dock att artikel 8.3 för sig, dvs. utan de ändringar som föreslås i detta yttrande, inte är tillräcklig för att garantera en nivå av skydd av personuppgifter som är åtminstone likvärdig med nivån enligt förordning (EG) nr 45/2001. Artikel 8.3 räcker inte i sig eftersom det kan uppfattas som att den är relevant endast när det i förslaget inte närmare anges hur kraven på skydd av uppgifter skall tillämpas vid Olafs utredningar. När det i förslaget närmare anges hur kraven på skydd av uppgifter skall tillämpas och det därvid föreskrivs om ett system för skydd av uppgifter som innebär ett lägre skydd, kan dock detta otillfredsställande system anses ha företräde framför det allmänna skyddet av uppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001. De särskilda ändringar som föreslås ovan om konkreta hänvisningar till förordning (EG) nr 45/2001 syftar till att förhindra sådana tolkningsrisker. |
| --- | --- |

40.

Europeiska datatillsynsmannen anser dock att artikel 8.3 för sig, dvs. utan de ändringar som föreslås i detta yttrande, inte är tillräcklig för att garantera en nivå av skydd av personuppgifter som är åtminstone likvärdig med nivån enligt förordning (EG) nr 45/2001. Artikel 8.3 räcker inte i sig eftersom det kan uppfattas som att den är relevant endast när det i förslaget inte närmare anges hur kraven på skydd av uppgifter skall tillämpas vid Olafs utredningar. När det i förslaget närmare anges hur kraven på skydd av uppgifter skall tillämpas och det därvid föreskrivs om ett system för skydd av uppgifter som innebär ett lägre skydd, kan dock detta otillfredsställande system anses ha företräde framför det allmänna skyddet av uppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001. De särskilda ändringar som föreslås ovan om konkreta hänvisningar till förordning (EG) nr 45/2001 syftar till att förhindra sådana tolkningsrisker.

III.   YTTERLIGARE ÖVERVÄGANDEN

III.1   Skydd av whistleblowers

| 41. | Europeiska datatillsynsmannen samtycker till fullo med förslaget om att det, för att öka insynen, är nödvändigt att säkerställa en lämplig informationsnivå för whistleblowers och välkomnar skyldigheten enligt förslaget att informera uppgiftslämnare huruvida en utredning kommer inledas eller ej. |
| --- | --- |

41.

Europeiska datatillsynsmannen samtycker till fullo med förslaget om att det, för att öka insynen, är nödvändigt att säkerställa en lämplig informationsnivå för whistleblowers och välkomnar skyldigheten enligt förslaget att informera uppgiftslämnare huruvida en utredning kommer inledas eller ej.

| 42. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att sekretessen för whistleblowers identitet skall respekteras under Olafs utredningar och i senare skeden. I detta syfte anser Europeiska datatillsynsmannen att det vore lämpligt om det i detta förslag fördes in ett nytt stycke där sekretess för whistleblowers säkerställs. De befintliga garantierna (kommissionens meddelande SEK(2004) 151/2) förefaller otillräckliga ut rättslig synpunkt. Europeiska datatillsynsmannen noterar att en sådan bestämmelse skulle överensstämma med yttrandet från den arbetsgrupp för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter som inrättats i enlighet med artikel 29, som gäller tillämpningen av EU:s dataskyddsregler på interna system för whistleblowing (8). |
| --- | --- |

42.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att sekretessen för whistleblowers identitet skall respekteras under Olafs utredningar och i senare skeden. I detta syfte anser Europeiska datatillsynsmannen att det vore lämpligt om det i detta förslag fördes in ett nytt stycke där sekretess för whistleblowers säkerställs. De befintliga garantierna (kommissionens meddelande SEK(2004) 151/2) förefaller otillräckliga ut rättslig synpunkt. Europeiska datatillsynsmannen noterar att en sådan bestämmelse skulle överensstämma med yttrandet från den arbetsgrupp för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter som inrättats i enlighet med artikel 29, som gäller tillämpningen av EU:s dataskyddsregler på interna system för whistleblowing (8).

IV.   SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 43. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar detta förslag i den mån som procedurgarantierna för enskilda som berörs av Olafs utredningar, inbegripet skyddet av dessa personers personuppgifter, görs mer uttryckliga. |
| --- | --- |

43.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar detta förslag i den mån som procedurgarantierna för enskilda som berörs av Olafs utredningar, inbegripet skyddet av dessa personers personuppgifter, görs mer uttryckliga.

| 44. | När det gäller skyddet av enskildas rätt till skydd av sina personuppgifter och privatliv anser datatillsynsmannen att förslaget till den största delen innehåller förbättringar jämfört med den nuvarande rättsliga ramen. Exempel på förbättringar är artikel 7a.2 första stycket och artikel 8a eftersom de bidrar till respekten för rätten till information samt artikel 7a.2 andra stycket och artikel 7a.3 där en partiell tillämpning av rätten att få tillgång och rättelse i samband med Olafs utredningar bekräftas. |
| --- | --- |

44.

När det gäller skyddet av enskildas rätt till skydd av sina personuppgifter och privatliv anser datatillsynsmannen att förslaget till den största delen innehåller förbättringar jämfört med den nuvarande rättsliga ramen. Exempel på förbättringar är artikel 7a.2 första stycket och artikel 8a eftersom de bidrar till respekten för rätten till information samt artikel 7a.2 andra stycket och artikel 7a.3 där en partiell tillämpning av rätten att få tillgång och rättelse i samband med Olafs utredningar bekräftas.

| 45. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom att det i förslaget erkänns att förordning (EG) nr 45/2001 gäller all behandling av uppgifter som sker inom ramen för Olafs utredningar, eftersom detta kommer att bidra till att säkerställa en konsekvent och enhetlig tillämpning av bestämmelserna om skydd av individens grundläggande rättigheter och friheter i samband med behandlingen av personuppgifter. |
| --- | --- |

45.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom att det i förslaget erkänns att förordning (EG) nr 45/2001 gäller all behandling av uppgifter som sker inom ramen för Olafs utredningar, eftersom detta kommer att bidra till att säkerställa en konsekvent och enhetlig tillämpning av bestämmelserna om skydd av individens grundläggande rättigheter och friheter i samband med behandlingen av personuppgifter.

| 46. | Även om Europeiska datatillsynsmannen uppskattar de ändringar som syftar till att stärka ovannämnda procedur- och dataskyddsrättigheter är han dock bekymrad över det faktum att de flesta av de föreslagna ändringarna inte motsvarar de lägsta dataskyddsnormerna enligt förordning (EG) nr 45/2001. Europeiska datatillsynsmannen oroar sig för att om förslaget skulle bedömas ha företräde framför tillämpningen av den allmänna ramen för dataskyddsbestämmelser enligt förordning (EG) nr 45/2001, skulle detta medföra en icke godtagbar urvattning av de nuvarande normerna för dataskydd i samband med Olafs utredningar. Europeiska datatillsynsmannen anser att detta är särskilt oroväckande mot bakgrund av känsliga uppgifter kan komma att samlas in inom ramen för Olafs utredningar. För att undvika detta resultat uppmanar Europeiska datatillsynsmannen gemenskapslagstiftaren att beakta följande frågor och göra motsvarande ändringar i förslaget för att åtgärda frågorna: |
| --- | --- |

46.

Även om Europeiska datatillsynsmannen uppskattar de ändringar som syftar till att stärka ovannämnda procedur- och dataskyddsrättigheter är han dock bekymrad över det faktum att de flesta av de föreslagna ändringarna inte motsvarar de lägsta dataskyddsnormerna enligt förordning (EG) nr 45/2001. Europeiska datatillsynsmannen oroar sig för att om förslaget skulle bedömas ha företräde framför tillämpningen av den allmänna ramen för dataskyddsbestämmelser enligt förordning (EG) nr 45/2001, skulle detta medföra en icke godtagbar urvattning av de nuvarande normerna för dataskydd i samband med Olafs utredningar. Europeiska datatillsynsmannen anser att detta är särskilt oroväckande mot bakgrund av känsliga uppgifter kan komma att samlas in inom ramen för Olafs utredningar. För att undvika detta resultat uppmanar Europeiska datatillsynsmannen gemenskapslagstiftaren att beakta följande frågor och göra motsvarande ändringar i förslaget för att åtgärda frågorna:

| 47. | Brister när det gäller rätten till information vid Olafs utredningar:
  Information till enskilda för att säkerställa en rättvis behandling utgör en oumbärlig säkerhetsfaktor som inte får äventyras i onödan såsom i förslaget. För att undvika detta bör förslaget ändras på följande sätt:






  i) | Artiklarna 7a.2 första stycket och artikel 8a bör innehålla en uttrycklig hänvisning till artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001 för att säkerställa en rättvis behandling. |
| --- | --- | --- |

47.

Brister när det gäller rätten till information vid Olafs utredningar:

Information till enskilda för att säkerställa en rättvis behandling utgör en oumbärlig säkerhetsfaktor som inte får äventyras i onödan såsom i förslaget. För att undvika detta bör förslaget ändras på följande sätt:

i)

Artiklarna 7a.2 första stycket och artikel 8a bör innehålla en uttrycklig hänvisning till artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001 för att säkerställa en rättvis behandling.

| ii) | Begränsningen av rätten till information i artikel 7a.2 första stycket och artikel 8a andra stycket bör kopplas till säkerhetsförfarandena i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

ii)

Begränsningen av rätten till information i artikel 7a.2 första stycket och artikel 8a andra stycket bör kopplas till säkerhetsförfarandena i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001.

| 48. | Brister när det gäller rätten till tillgång vid Olafs utredningar:
  Tillgång till personinformation för att enskilda skall veta om uppgifter om dem behandlas utgör en grundpelare för respekten för personuppgifter. För att säkerställa en effektiv tillgång bör förslaget ändras på följande sätt:






  i) | En ny bestämmelse där rätten till tillgång till personinformation som har samlats in i samband med Olafs utredningar erkänns som en allmän princip skulle kunna föras in mellan det första och det andra stycket i artikel 7a.2. En sådan bestämmelse skulle kunna ha följande lydelse: ”Alla personer som berörs av en utredning skall ha rätt till tillgång till de personuppgifter om dem som har samlats in under en utredning. Denna rättighet/Dessa rättigheter kan omfattas av de begränsningar som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001.” |
| --- | --- | --- |

48.

Brister när det gäller rätten till tillgång vid Olafs utredningar:

Tillgång till personinformation för att enskilda skall veta om uppgifter om dem behandlas utgör en grundpelare för respekten för personuppgifter. För att säkerställa en effektiv tillgång bör förslaget ändras på följande sätt:

i)

En ny bestämmelse där rätten till tillgång till personinformation som har samlats in i samband med Olafs utredningar erkänns som en allmän princip skulle kunna föras in mellan det första och det andra stycket i artikel 7a.2. En sådan bestämmelse skulle kunna ha följande lydelse: ”Alla personer som berörs av en utredning skall ha rätt till tillgång till de personuppgifter om dem som har samlats in under en utredning. Denna rättighet/Dessa rättigheter kan omfattas av de begränsningar som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001.”

| 49. | Brister när det gäller rätten till rättelse vid Olafs utredningar:
  Rätten att rätta till felaktiga eller ofullständiga uppgifter är en naturlig konsekvens av rätten till tillgång till personinformation och utgör som sådan en hörnsten i skyddet av rätten till personuppgifter. Begränsningar av rätten till rättelse bör endast göras i den mån som dessa är tillåtna enligt förordning (EG) nr 45/2001. Förslaget innehåller ytterligare begränsningar som bör undvikas på följande sätt:






  i) | Det bör läggas till en bestämmelse om att misstänkta personer skall ha en allmän rätt att tillkännage sina åsikter när det gäller alla uppgifter om dem, såvida inte ett undantag enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 är tillämpligt. Efter att ha meddelat att den som omfattas av en utredning alltid har ”rätt till tillgång till sådana personuppgifter som rör honom/henne och som har samlats in under utredningen ”bör det läggas till att en enskild därefter har rätt att ”yttra sig i frågan om huruvida personuppgifterna är felaktiga eller ofullständiga”. |
| --- | --- | --- |

49.

Brister när det gäller rätten till rättelse vid Olafs utredningar:

Rätten att rätta till felaktiga eller ofullständiga uppgifter är en naturlig konsekvens av rätten till tillgång till personinformation och utgör som sådan en hörnsten i skyddet av rätten till personuppgifter. Begränsningar av rätten till rättelse bör endast göras i den mån som dessa är tillåtna enligt förordning (EG) nr 45/2001. Förslaget innehåller ytterligare begränsningar som bör undvikas på följande sätt:

i)

Det bör läggas till en bestämmelse om att misstänkta personer skall ha en allmän rätt att tillkännage sina åsikter när det gäller alla uppgifter om dem, såvida inte ett undantag enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 är tillämpligt. Efter att ha meddelat att den som omfattas av en utredning alltid har ”rätt till tillgång till sådana personuppgifter som rör honom/henne och som har samlats in under utredningen ”bör det läggas till att en enskild därefter har rätt att ”yttra sig i frågan om huruvida personuppgifterna är felaktiga eller ofullständiga”.

| ii) | Europeiska datatillsynsmannen föreslår att den begränsning av rätten till tillgång och rättelse som avses i artikel 7a.2 tredje stycket skall kopplas till garantierna i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

ii)

Europeiska datatillsynsmannen föreslår att den begränsning av rätten till tillgång och rättelse som avses i artikel 7a.2 tredje stycket skall kopplas till garantierna i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001.

| 50. | Utöver ovanstående anser Europeiska datatillsynsmannen att det vore lämpligt om detta förslag innehöll ett nytt stycke där sekretessen för whistleblowers säkerställdes. |
| --- | --- |

50.

Utöver ovanstående anser Europeiska datatillsynsmannen att det vore lämpligt om detta förslag innehöll ett nytt stycke där sekretessen för whistleblowers säkerställdes.

Bryssel den 27 oktober 2006

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  EUT L 281 av den 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EUT L 8 av den 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 136 av den 31.5.1999, s. 1.

3

(4)  Genom förslaget ändras artiklarna 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 och 15.

4

(5)  EUT L 136 av den 31.5.1999, s. 8.

5

(6)  En del av de problem som förslaget är tänkt att lösa har tidigare tagits upp av revisionsrätten och Europa-parlamentet liksom av Olaf i sin egen utvärdering av byråns verksamhet.

6

(7)  I förslaget fastställs en rad bestämmelser som skall garantera att informationen löper i alla riktningar – från Olaf till institutionerna och medlemsstater och i motsatt riktning.

7

(8)  Yttrande 1/2006 om tillämpningen av EU:s dataskyddsregler på interna system för whistleblowing när det gäller räkenskaper, intern granskning av räkenskaperna, revision, bekämpning av mutor, bankväsende och finansiell brottslighet (00195/06/EN WP 117).

8

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/9

---

Europeiska datatillsynsmannens andra yttrande om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete

(2007/C 91/02)

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2), särskilt artikel 41.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| 1. | Den 19 december 2005 utfärdade Europeiska datatillsynsmannen ett yttrande (3) om kommissionens förslag till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. I detta yttrande betonade han förslagets betydelse som ett effektivt instrument för skydd för personuppgifter på det område som omfattas av avdelning VI i EU-fördraget. Ett sådant instrument bör inte bara respektera principerna för uppgiftsskydd enligt Europarådets konvention nr 108 (4), och mer specifikt enligt direktiv 95/46/EG, utan också sörja för ytterligare en rad regler med hänsyn till brottsbekämpningens särskilda natur. För datatillsynsmannen är det väsentligt att rambeslutet omfattar all databehandling av polisuppgifter och rättsliga uppgifter, även om de inte överlämnas eller görs tillgängliga av de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater. Samstämmighet i skyddet av personuppgifter är mycket viktigt, oavsett var, av vem eller för vilket ändamål de behandlas. Datatillsynsmannen har lämnat flera förslag till förbättring av skyddsnivån. |
| --- | --- |

1.

Den 19 december 2005 utfärdade Europeiska datatillsynsmannen ett yttrande (3) om kommissionens förslag till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. I detta yttrande betonade han förslagets betydelse som ett effektivt instrument för skydd för personuppgifter på det område som omfattas av avdelning VI i EU-fördraget. Ett sådant instrument bör inte bara respektera principerna för uppgiftsskydd enligt Europarådets konvention nr 108 (4), och mer specifikt enligt direktiv 95/46/EG, utan också sörja för ytterligare en rad regler med hänsyn till brottsbekämpningens särskilda natur. För datatillsynsmannen är det väsentligt att rambeslutet omfattar all databehandling av polisuppgifter och rättsliga uppgifter, även om de inte överlämnas eller görs tillgängliga av de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater. Samstämmighet i skyddet av personuppgifter är mycket viktigt, oavsett var, av vem eller för vilket ändamål de behandlas. Datatillsynsmannen har lämnat flera förslag till förbättring av skyddsnivån.

| 2. | Den 27 september 2006 antog Europaparlamentet en lagstiftningsresolution om kommissionens förslag. I allmänna ordalag har resolutionen samma mål som datatillsynsmannens yttrande, nämligen stöd för förslaget i stort och förslag till ändringar i syfte att öka den skyddsnivå som rambeslutet erbjuder. |
| --- | --- |

2.

Den 27 september 2006 antog Europaparlamentet en lagstiftningsresolution om kommissionens förslag. I allmänna ordalag har resolutionen samma mål som datatillsynsmannens yttrande, nämligen stöd för förslaget i stort och förslag till ändringar i syfte att öka den skyddsnivå som rambeslutet erbjuder.

| 3. | Kommissionens förslag diskuteras för närvarande i rådet. Rådet påstås (5) göra framsteg och ändrar väsentliga inslag i förslaget. Rådets ordförandeskap gör stora insatser för att göra ytterligare framsteg. Dess syfte är att komma fram till en gemensam inställning om de viktigaste inslagen senast i december 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionens förslag diskuteras för närvarande i rådet. Rådet påstås (5) göra framsteg och ändrar väsentliga inslag i förslaget. Rådets ordförandeskap gör stora insatser för att göra ytterligare framsteg. Dess syfte är att komma fram till en gemensam inställning om de viktigaste inslagen senast i december 2006.

| 4. | Datatillsynsmannen välkomnar att rådet ägnar mycket uppmärksamhet åt detta viktiga förslag. Han är emellertid bekymrad över vart händelseutvecklingen leder. I de texter som för närvarande diskuteras i rådet införlivas varken Europaparlamentets förslag till ändringar eller yttrandena från datatillsynsmannen och Europeiska dataskyddskonferensen. Tvärtom stryks i många fall bestämmelser till skydd för medborgarna i kommissionens förslag eller försvagas i hög grad. Resultatet är att det finns en betydande risk att skyddsnivån kommer att bli lägre än skyddsnivån enligt direktiv 95/46/EG eller till och med lägre än i Europarådets mer allmänt formulerade konvention nr 108 som är bindande för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Datatillsynsmannen välkomnar att rådet ägnar mycket uppmärksamhet åt detta viktiga förslag. Han är emellertid bekymrad över vart händelseutvecklingen leder. I de texter som för närvarande diskuteras i rådet införlivas varken Europaparlamentets förslag till ändringar eller yttrandena från datatillsynsmannen och Europeiska dataskyddskonferensen. Tvärtom stryks i många fall bestämmelser till skydd för medborgarna i kommissionens förslag eller försvagas i hög grad. Resultatet är att det finns en betydande risk att skyddsnivån kommer att bli lägre än skyddsnivån enligt direktiv 95/46/EG eller till och med lägre än i Europarådets mer allmänt formulerade konvention nr 108 som är bindande för medlemsstaterna.

| 5. | Datatillsynsmannen noterar att även Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) nyligen gav uttryck för oro över rådets val när det gäller detta förslag till rambeslut. |
| --- | --- |

5.

Datatillsynsmannen noterar att även Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) nyligen gav uttryck för oro över rådets val när det gäller detta förslag till rambeslut.

| 6. | Det är av dessa skäl som datatillsynsmannen nu utfärdar ett andra yttrande. Detta andra yttrande inriktas på vissa väsentliga problem och alla punkter i datatillsynsmannens yttrande från december 2005, tas inte upp igen, men gäller i samtliga fall fortfarande. |
| --- | --- |

6.

Det är av dessa skäl som datatillsynsmannen nu utfärdar ett andra yttrande. Detta andra yttrande inriktas på vissa väsentliga problem och alla punkter i datatillsynsmannens yttrande från december 2005, tas inte upp igen, men gäller i samtliga fall fortfarande.

Allmänna problem

| 7. | Inom det område med frihet, säkerhet och rättvisa som är under utveckling blir utbytet av polisuppgifter och rättsliga uppgifter allt viktigare. Flera rättsinstrument föreslås eller har antagits för att underlätta detta informationsutbyte. Datatillsynsmannen understryker ännu en gång att det behövs en solid rättslig ram som skyddar de registrerade för att säkerställa att medborgarnas grundläggande rättigheter respekteras. Detta (förslag till) rambeslut är direkt kopplat till förslagen om att underlätta informationsutbytet. |
| --- | --- |

7.

Inom det område med frihet, säkerhet och rättvisa som är under utveckling blir utbytet av polisuppgifter och rättsliga uppgifter allt viktigare. Flera rättsinstrument föreslås eller har antagits för att underlätta detta informationsutbyte. Datatillsynsmannen understryker ännu en gång att det behövs en solid rättslig ram som skyddar de registrerade för att säkerställa att medborgarnas grundläggande rättigheter respekteras. Detta (förslag till) rambeslut är direkt kopplat till förslagen om att underlätta informationsutbytet.

| 8. | Datatillsynsmannen inser vikten av att rådet snarast antar rambeslutet, men påpekar att det snabba beslutsfattandet inte bör leda till sänkta skyddsnormer. De texter som för närvarande diskuteras i rådet väcker tvivel om huruvida resultatet kommer att bli tillräckligt stabilt för att medborgarna skall få en effektiv skyddsnivå. I den nuvarande situationen förefaller det som om följden av målet att göra det snabbt blir att eventuellt kontroversiella bestämmelser tas bort eller försvagas. Bristen på tid för att nå konsensus om eventuellt kontroversiella bestämmelser kan leda till att rambeslutets kvalitet äventyras. |
| --- | --- |

8.

Datatillsynsmannen inser vikten av att rådet snarast antar rambeslutet, men påpekar att det snabba beslutsfattandet inte bör leda till sänkta skyddsnormer. De texter som för närvarande diskuteras i rådet väcker tvivel om huruvida resultatet kommer att bli tillräckligt stabilt för att medborgarna skall få en effektiv skyddsnivå. I den nuvarande situationen förefaller det som om följden av målet att göra det snabbt blir att eventuellt kontroversiella bestämmelser tas bort eller försvagas. Bristen på tid för att nå konsensus om eventuellt kontroversiella bestämmelser kan leda till att rambeslutets kvalitet äventyras.

| 9. | Under dessa omständigheter rekommenderar datatillsynsmannen att rådet avsätter mer tid för förhandlingarna så att man uppnår ett resultat som ger tillräckligt skydd. |
| --- | --- |

9.

Under dessa omständigheter rekommenderar datatillsynsmannen att rådet avsätter mer tid för förhandlingarna så att man uppnår ett resultat som ger tillräckligt skydd.

Tillämpbarhet på nationell uppgiftsbehandling

| 10. | Denna fråga var ett väsentligt inslag i yttrandet från december 2005 och diskuterades ingående efteråt. Gemensamma regler om uppgiftsskydd bör tillämpas för alla uppgifter inom polissamarbete och rättsligt samarbete och inte begränsas till gränsöverskridande utbyte mellan medlemsstaterna. Ett mer begränsat tillämpningsområde kan inte erbjuda lämpligt skydd enligt kraven i artikel 30.1 b i EU-fördraget. Denna punkt betonades vid flera tillfällen, också av andra aktörer än datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

10.

Denna fråga var ett väsentligt inslag i yttrandet från december 2005 och diskuterades ingående efteråt. Gemensamma regler om uppgiftsskydd bör tillämpas för alla uppgifter inom polissamarbete och rättsligt samarbete och inte begränsas till gränsöverskridande utbyte mellan medlemsstaterna. Ett mer begränsat tillämpningsområde kan inte erbjuda lämpligt skydd enligt kraven i artikel 30.1 b i EU-fördraget. Denna punkt betonades vid flera tillfällen, också av andra aktörer än datatillsynsmannen.

| 11. | I sitt yttrande från december 2005 konstaterade datatillsynsmannen att varje begränsning av de uppgifter som utbyts med andra medlemsstater skulle göra rambeslutets tillämpningsområde synnerligen osäkert och vagt, vilket skulle motverka dess huvudsakliga syfte. Vid tidpunkten för insamling och behandling av personuppgifter vet man inte om dessa uppgifter senare kommer i fråga för ett utbyte med behöriga myndigheter i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

I sitt yttrande från december 2005 konstaterade datatillsynsmannen att varje begränsning av de uppgifter som utbyts med andra medlemsstater skulle göra rambeslutets tillämpningsområde synnerligen osäkert och vagt, vilket skulle motverka dess huvudsakliga syfte. Vid tidpunkten för insamling och behandling av personuppgifter vet man inte om dessa uppgifter senare kommer i fråga för ett utbyte med behöriga myndigheter i andra medlemsstater.

| 12. | Av detta skäl är ett mer begränsat tillämpningsområde svårhanterligt och, om det infördes, skulle kräva svåra och exakta distinktioner inom de brottsbekämpande myndigheternas databaser som bara skulle leda till ytterligare komplikationer och kostnader för dessa myndigheter och dessutom skada enskilda personers rättssäkerhet. |
| --- | --- |

12.

Av detta skäl är ett mer begränsat tillämpningsområde svårhanterligt och, om det infördes, skulle kräva svåra och exakta distinktioner inom de brottsbekämpande myndigheternas databaser som bara skulle leda till ytterligare komplikationer och kostnader för dessa myndigheter och dessutom skada enskilda personers rättssäkerhet.

| 13. | Två exempel kan ges för att belysa konsekvenserna. För det första uppstår ytterligare komplikationer och kostnader genom att kriminalregistren i många fall är sammanställda av uppgifter från olika myndigheter. Konsekvensen av ett begränsat tillämpningsområde skulle bli att delar av sådana sammanställda register, dvs. de delar som innehåller uppgifter från myndigheter i andra medlemsstater, skulle vara skyddade enligt rambeslutet och att andra delar inte skulle vara skyddade. För det andra skulle enskilda personers rättssäkerhet skadas, eftersom uppgifter från tredjeländer som inte har utbytts mellan medlemsstaterna inte skulle omfattas av rambeslutet om tillämpningsområdet begränsas. Det säger sig självt att behandlingen av dessa uppgifter innebär särskilda risker för den registrerade om det exempelvis inte skulle finnas någon rättslig skyldighet att undersöka om uppgifterna är korrekta. Ett bra exempel skulle vara användning av tredjeländers förteckningar över personer med flygförbud för brottsbekämpande ändamål i en medlemsstat. |
| --- | --- |

13.

Två exempel kan ges för att belysa konsekvenserna. För det första uppstår ytterligare komplikationer och kostnader genom att kriminalregistren i många fall är sammanställda av uppgifter från olika myndigheter. Konsekvensen av ett begränsat tillämpningsområde skulle bli att delar av sådana sammanställda register, dvs. de delar som innehåller uppgifter från myndigheter i andra medlemsstater, skulle vara skyddade enligt rambeslutet och att andra delar inte skulle vara skyddade. För det andra skulle enskilda personers rättssäkerhet skadas, eftersom uppgifter från tredjeländer som inte har utbytts mellan medlemsstaterna inte skulle omfattas av rambeslutet om tillämpningsområdet begränsas. Det säger sig självt att behandlingen av dessa uppgifter innebär särskilda risker för den registrerade om det exempelvis inte skulle finnas någon rättslig skyldighet att undersöka om uppgifterna är korrekta. Ett bra exempel skulle vara användning av tredjeländers förteckningar över personer med flygförbud för brottsbekämpande ändamål i en medlemsstat.

| 14. | Datatillsynsmannen betonar på nytt att en hög uppgiftsskyddsnivå är nödvändig inom polissamarbete och rättsligt samarbete, ett område där behandlingen av personuppgifter på grund av dess art innebär särskilda risker för medborgarna, vilket bland annat erkänns genom artikel 30.1 b i EU-fördraget. Dessutom skulle stora avvikelser mellan uppgiftsskyddet inom första och tredje pelaren inte bara påverka medborgarnas rätt till skydd av personuppgifter utan också inverka på brottsbekämpningens effektivitet och det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

14.

Datatillsynsmannen betonar på nytt att en hög uppgiftsskyddsnivå är nödvändig inom polissamarbete och rättsligt samarbete, ett område där behandlingen av personuppgifter på grund av dess art innebär särskilda risker för medborgarna, vilket bland annat erkänns genom artikel 30.1 b i EU-fördraget. Dessutom skulle stora avvikelser mellan uppgiftsskyddet inom första och tredje pelaren inte bara påverka medborgarnas rätt till skydd av personuppgifter utan också inverka på brottsbekämpningens effektivitet och det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna.

| 15. | Förslaget tjänar båda dessa syften. För medborgaren skulle det ge garantier mot oriktig användning av hans eller hennes personuppgifter. För den medborgare som drabbas har det ingen betydelse om uppgifter om honom eller henne behandlas i samband med ett utbyte mellan medlemsstaterna eller i rent nationella sammanhang. Dessutom skulle det bidra till det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna som ett villkor för ett framgångsrikt informationsutbyte. Om gemensamma normer tillämpas för behandlingen av uppgifter kommer detta att leda till att uppgiftsutbytet mellan medlemsstaterna lättare accepteras. |
| --- | --- |

15.

Förslaget tjänar båda dessa syften. För medborgaren skulle det ge garantier mot oriktig användning av hans eller hennes personuppgifter. För den medborgare som drabbas har det ingen betydelse om uppgifter om honom eller henne behandlas i samband med ett utbyte mellan medlemsstaterna eller i rent nationella sammanhang. Dessutom skulle det bidra till det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna som ett villkor för ett framgångsrikt informationsutbyte. Om gemensamma normer tillämpas för behandlingen av uppgifter kommer detta att leda till att uppgiftsutbytet mellan medlemsstaterna lättare accepteras.

| 16. | Datatillsynsmannen varnar för att en begränsning av rambeslutets tillämpningsområde till uppgifter i samband med ett utbyte inte skulle innebära någon fullständig garanti för att förtroende skapas mellan medlemsstaternas myndigheter. Dessutom skyddar en begränsad text inte medborgarna på lämpligt sätt. Under dessa omständigheter skulle rambeslutet inte längre ge medborgarna tillräckliga garantier mot eventuellt missbruk av hans eller hennes uppgifter från de offentliga myndigheternas sida. Datatillsynsmannen anser att lagstiftningens funktion som ”sköld ”är viktig, om än bara för att garantera att Europeiska unionen respekterar de grundläggande rättigheterna i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

16.

Datatillsynsmannen varnar för att en begränsning av rambeslutets tillämpningsområde till uppgifter i samband med ett utbyte inte skulle innebära någon fullständig garanti för att förtroende skapas mellan medlemsstaternas myndigheter. Dessutom skyddar en begränsad text inte medborgarna på lämpligt sätt. Under dessa omständigheter skulle rambeslutet inte längre ge medborgarna tillräckliga garantier mot eventuellt missbruk av hans eller hennes uppgifter från de offentliga myndigheternas sida. Datatillsynsmannen anser att lagstiftningens funktion som ”sköld ”är viktig, om än bara för att garantera att Europeiska unionen respekterar de grundläggande rättigheterna i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget.

| 17. | Slutligen finns det ett strategiskt argument för ett rambeslut som är tillämpligt på all behandling. Som de senaste förhandlingarna med Förenta staterna om ett nytt avtal om behandling och överföring av uppgifter om flygpassagerare (6) visar, skulle en solid EU-lagstiftning till skydd för medborgarna i alla interna EU-situationer också stärka EU:s position i förhandlingar med tredjeländer. I avsaknad av en sådan solid lagstiftning skulle det vara tämligen svårt att insistera på en adekvat skyddsnivå i tredjeländer som en förutsättning för överföring av personuppgifter. |
| --- | --- |

17.

Slutligen finns det ett strategiskt argument för ett rambeslut som är tillämpligt på all behandling. Som de senaste förhandlingarna med Förenta staterna om ett nytt avtal om behandling och överföring av uppgifter om flygpassagerare (6) visar, skulle en solid EU-lagstiftning till skydd för medborgarna i alla interna EU-situationer också stärka EU:s position i förhandlingar med tredjeländer. I avsaknad av en sådan solid lagstiftning skulle det vara tämligen svårt att insistera på en adekvat skyddsnivå i tredjeländer som en förutsättning för överföring av personuppgifter.

Andra problem

| 18. | Betoning på uppgifternas kvalitet. Artikel 4 i kommissionens förslag innehåller inte bara de viktigaste principerna om uppgifternas kvalitet enligt direktiv 95/46/EG men anger också en del särskilda regler. I artikeln skiljer man mellan olika typer av registrerade (misstänkta, dömda, offer, vittnen, osv.). Uppgifter som dessa bör behandlas olika, med särskilda skyddsåtgärder, särskilt när det gäller icke misstänkta. Vidare innehåller den skyldigheter för medlemsstaterna att särskilja uppgifterna efter deras grad av exakthet och tillförlitlighet. Detta är en viktig bestämmelse eftersom de brottsbekämpande myndigheterna också använder icke kontrollerade uppgifter grundade på antaganden och inte nödvändigtvis på fakta. Datatillsynsmannen betraktar dessa bestämmelser som väsentliga skyddsåtgärder som inte bör utgå ur förslaget eller göras frivilliga. |
| --- | --- |

18.

Betoning på uppgifternas kvalitet. Artikel 4 i kommissionens förslag innehåller inte bara de viktigaste principerna om uppgifternas kvalitet enligt direktiv 95/46/EG men anger också en del särskilda regler. I artikeln skiljer man mellan olika typer av registrerade (misstänkta, dömda, offer, vittnen, osv.). Uppgifter som dessa bör behandlas olika, med särskilda skyddsåtgärder, särskilt när det gäller icke misstänkta. Vidare innehåller den skyldigheter för medlemsstaterna att särskilja uppgifterna efter deras grad av exakthet och tillförlitlighet. Detta är en viktig bestämmelse eftersom de brottsbekämpande myndigheterna också använder icke kontrollerade uppgifter grundade på antaganden och inte nödvändigtvis på fakta. Datatillsynsmannen betraktar dessa bestämmelser som väsentliga skyddsåtgärder som inte bör utgå ur förslaget eller göras frivilliga.

| 19. | Uppgiftsbehandling och begränsning av ändamålet. I yttrandet från december 2005 analyserade datatillsynsmannen behovet av bättre rättsliga bestämmelser om senare behandling av uppgifter som har samlats in av en myndighet för ett visst ändamål. Datatillsynsmannens betänkligheter när det gäller artikel 5 avser nu hans åsikt att (senare) behandling av uppgifter för bredare ändamål å ena sidan måste tillåtas, men å andra sidan måste exakta villkor för senare behandling anges i lagstiftningen för att skydda den registrerade. Datatillsynsmannen varnar för lösningar som överlåter denna fråga helt till den nationella lagstiftningen eller som inte begränsar villkoren för senare behandling i överensstämmelse med direktiv 95/46/EG och Europarådets konvention nr 108 (7). Behandlingen av särskilda kategorier av uppgifter hanteras i direktiv 95/46/EG och konvention nr 108 genom ett allmänt förbud med undantag (8). Datatillsynsmannen är oroad över att det allmänna förbudet kommer att tas bort i rambeslutet, och att undantaget därigenom blir regel. Denna lösning skulle avvika från direktiv 95/46/EG och dessutom inte överensstämma med konvention nr 108. |
| --- | --- |

19.

Uppgiftsbehandling och begränsning av ändamålet. I yttrandet från december 2005 analyserade datatillsynsmannen behovet av bättre rättsliga bestämmelser om senare behandling av uppgifter som har samlats in av en myndighet för ett visst ändamål. Datatillsynsmannens betänkligheter när det gäller artikel 5 avser nu hans åsikt att (senare) behandling av uppgifter för bredare ändamål å ena sidan måste tillåtas, men å andra sidan måste exakta villkor för senare behandling anges i lagstiftningen för att skydda den registrerade. Datatillsynsmannen varnar för lösningar som överlåter denna fråga helt till den nationella lagstiftningen eller som inte begränsar villkoren för senare behandling i överensstämmelse med direktiv 95/46/EG och Europarådets konvention nr 108 (7). Behandlingen av särskilda kategorier av uppgifter hanteras i direktiv 95/46/EG och konvention nr 108 genom ett allmänt förbud med undantag (8). Datatillsynsmannen är oroad över att det allmänna förbudet kommer att tas bort i rambeslutet, och att undantaget därigenom blir regel. Denna lösning skulle avvika från direktiv 95/46/EG och dessutom inte överensstämma med konvention nr 108.

| 20. | Utbyte av uppgifter med andra myndigheter och privata parter. Kommissionens förslag innehåller begränsningar och särskilda skyddsåtgärder för informationsutbyte med andra myndigheter än polisen och de rättsliga myndigheterna, dvs. privata parter och myndigheter i ett tredjeland. Datatillsynsmannen betonar vikten av dessa särskilda bestämmelser av följande skäl. För det första innebär informationsutbyte med dessa tredje parter särskilda risker (överträdelse av säkerhetsreglerna, senare behandling för olika ändamål, osv.). För det andra blir tredje parters medverkan i brottsbekämpningen och i behandlingen av information om brottsbekämpning allt vanligare. Direktiv 2006/24/EG om lagring av uppgifter (9), avtalet om passageraruppgifter med Förenta staterna och det så kallade Swift-fallet (10) är goda exempel. För det tredje väcker EG-domstolens dom av den 30 maj 2006 (11) angående passageraruppgifter allvarliga tvivel på skyddet av personuppgifter som samlas in av privata parter för kommersiella ändamål och senare behandlas för brottsbekämpande ändamål. |
| --- | --- |

20.

Utbyte av uppgifter med andra myndigheter och privata parter. Kommissionens förslag innehåller begränsningar och särskilda skyddsåtgärder för informationsutbyte med andra myndigheter än polisen och de rättsliga myndigheterna, dvs. privata parter och myndigheter i ett tredjeland. Datatillsynsmannen betonar vikten av dessa särskilda bestämmelser av följande skäl. För det första innebär informationsutbyte med dessa tredje parter särskilda risker (överträdelse av säkerhetsreglerna, senare behandling för olika ändamål, osv.). För det andra blir tredje parters medverkan i brottsbekämpningen och i behandlingen av information om brottsbekämpning allt vanligare. Direktiv 2006/24/EG om lagring av uppgifter (9), avtalet om passageraruppgifter med Förenta staterna och det så kallade Swift-fallet (10) är goda exempel. För det tredje väcker EG-domstolens dom av den 30 maj 2006 (11) angående passageraruppgifter allvarliga tvivel på skyddet av personuppgifter som samlas in av privata parter för kommersiella ändamål och senare behandlas för brottsbekämpande ändamål.

| 21. | När det gäller överföringen till och från andra - offentliga eller privata - parter inom EU, är det viktigt att förslaget tar upp frågan i exakta termer och erbjuder lösningar som överensstämmer med direktiv 95/46/EG. Lösningarna måste säkerställa att följderna av pelarstrukturen - särskilt osäkerheten om avgränsningen av de båda pelarna när det gäller utbytet av personuppgifter mellan brottsbekämpande myndigheter och andra parter - inte gör skyddet mindre effektivt. |
| --- | --- |

21.

När det gäller överföringen till och från andra - offentliga eller privata - parter inom EU, är det viktigt att förslaget tar upp frågan i exakta termer och erbjuder lösningar som överensstämmer med direktiv 95/46/EG. Lösningarna måste säkerställa att följderna av pelarstrukturen - särskilt osäkerheten om avgränsningen av de båda pelarna när det gäller utbytet av personuppgifter mellan brottsbekämpande myndigheter och andra parter - inte gör skyddet mindre effektivt.

| 22. | Beträffande överföringen av uppgifter från tredjeländer skall det enligt kommissionens förslag finnas ett kommissionsbeslut om adekvat skydd. Om rådet inte kan godta detta skulle det leda till att varje medlemsstat kommer att besluta om adekvat skydd på egen hand eller, ännu värre, överföra uppgifterna utan att undersöka skyddsnivån i tredjelandet. Avsaknaden av ett harmoniserat system för utbyte av personuppgifter med tredjeländer kan också






  — | inverka skadligt på förtroendet mellan medlemsstaternas myndigheter, eftersom en myndighet kan vara mindre villig att utbyta information med en myndighet i en annan medlemsstat om denna medlemsstat också kan utbyta denna information med myndigheter i tredjeländer utan tydliga skyddsåtgärder, |
| --- | --- | --- |

22.

Beträffande överföringen av uppgifter från tredjeländer skall det enligt kommissionens förslag finnas ett kommissionsbeslut om adekvat skydd. Om rådet inte kan godta detta skulle det leda till att varje medlemsstat kommer att besluta om adekvat skydd på egen hand eller, ännu värre, överföra uppgifterna utan att undersöka skyddsnivån i tredjelandet. Avsaknaden av ett harmoniserat system för utbyte av personuppgifter med tredjeländer kan också

—

inverka skadligt på förtroendet mellan medlemsstaternas myndigheter, eftersom en myndighet kan vara mindre villig att utbyta information med en myndighet i en annan medlemsstat om denna medlemsstat också kan utbyta denna information med myndigheter i tredjeländer utan tydliga skyddsåtgärder,

| — | leda till kringgående manövrer; om myndigheten i en medlemsstat inte kan ta emot information direkt från en annan medlemsstat på grund av det skydd som rambeslutet ger, kan den be om hjälp från en myndighet i ett tredjeland, |
| --- | --- |

—

leda till kringgående manövrer; om myndigheten i en medlemsstat inte kan ta emot information direkt från en annan medlemsstat på grund av det skydd som rambeslutet ger, kan den be om hjälp från en myndighet i ett tredjeland,

| — | göra det möjligt för myndigheter i ett tredjeland att ägna sig åt forum shopping. Dessa myndigheter kan be om information i den medlemsstat som har de lägsta rättsliga kraven för överföringar. |
| --- | --- |

—

göra det möjligt för myndigheter i ett tredjeland att ägna sig åt forum shopping. Dessa myndigheter kan be om information i den medlemsstat som har de lägsta rättsliga kraven för överföringar.

Datatillsynsmannen anser att det är väsentligt att mekanismer som garanterar gemensamma normer och samordnade beslut om adekvat skydd införs, bland annat för att följa Europarådets konvention nr 108 (särskilt artikel 12) (12). I rambeslutet bör sådana mekanismer föreskrivas.

| 23. | Datatillsynsmannen inser att flera medlemsstater ifrågasätter den rättsliga grunden för införandet av en bestämmelse om utbyte av personuppgifter med ett tredjeland i de fall när dessa uppgifter inte mottas från eller ställs till förfogande av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat. Enligt datatillsynsmannen finns det inga skäl för att ifrågasätta denna rättsliga grund. De exempel som utvecklades närmare i yttrandet från december 2005 och de argument som nämndes i föregående punkt visar att det finns en direkt koppling mellan detta utbyte med tredjeländer och polissamarbetet och det rättsliga samarbetet enligt artikel 29 i EU-fördraget. En bestämmelse om utbyte av personuppgifter med ett tredjeland måste betraktas som en kompletterande och nödvändig bestämmelse i syfte att uppnå målen i artikel 29 i EU-fördraget jämförd med artikel 6 i EU-fördraget, särskilt ett närmare samarbete av polismyndigheter med respekt för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

23.

Datatillsynsmannen inser att flera medlemsstater ifrågasätter den rättsliga grunden för införandet av en bestämmelse om utbyte av personuppgifter med ett tredjeland i de fall när dessa uppgifter inte mottas från eller ställs till förfogande av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat. Enligt datatillsynsmannen finns det inga skäl för att ifrågasätta denna rättsliga grund. De exempel som utvecklades närmare i yttrandet från december 2005 och de argument som nämndes i föregående punkt visar att det finns en direkt koppling mellan detta utbyte med tredjeländer och polissamarbetet och det rättsliga samarbetet enligt artikel 29 i EU-fördraget. En bestämmelse om utbyte av personuppgifter med ett tredjeland måste betraktas som en kompletterande och nödvändig bestämmelse i syfte att uppnå målen i artikel 29 i EU-fördraget jämförd med artikel 6 i EU-fördraget, särskilt ett närmare samarbete av polismyndigheter med respekt för grundläggande rättigheter.

| 24. | Den registrerades rättigheter. Den registrerade har rätt att bli informerad om behandlingen av hans eller hennes personuppgifter. Denna rättighet är kopplad till principen om rättvis och laglig behandling av personuppgifter som i sig respekteras i rambeslutet och dessutom skyddas enligt Europarådets konvention nr 108, särskilt artikel 5 a och artikel 8. Ett viktigt inslag i denna rättighet är att informationen bör ges av den registeransvarige på eget initiativ. Eftersom den registrerade vanligen inte vet och inte kan veta att information om honom eller henne behandlas, skulle det strida mot rättighetens natur att kräva en begäran från den registrerade. Naturligtvis finns det undantag från denna rätt att bli informerad, och det är uppenbart att undantagen kan ha stor betydelse när det gäller brottsbekämpning, eftersom information om brottsutredningar skulle kunna skada själva utredningen. En lösning som gör rätten till information avhängig av en begäran från den registrerade skulle dock inte kunna godtas och inte vara förenlig med Europarådets konvention nr 108. |
| --- | --- |

24.

Den registrerades rättigheter. Den registrerade har rätt att bli informerad om behandlingen av hans eller hennes personuppgifter. Denna rättighet är kopplad till principen om rättvis och laglig behandling av personuppgifter som i sig respekteras i rambeslutet och dessutom skyddas enligt Europarådets konvention nr 108, särskilt artikel 5 a och artikel 8. Ett viktigt inslag i denna rättighet är att informationen bör ges av den registeransvarige på eget initiativ. Eftersom den registrerade vanligen inte vet och inte kan veta att information om honom eller henne behandlas, skulle det strida mot rättighetens natur att kräva en begäran från den registrerade. Naturligtvis finns det undantag från denna rätt att bli informerad, och det är uppenbart att undantagen kan ha stor betydelse när det gäller brottsbekämpning, eftersom information om brottsutredningar skulle kunna skada själva utredningen. En lösning som gör rätten till information avhängig av en begäran från den registrerade skulle dock inte kunna godtas och inte vara förenlig med Europarådets konvention nr 108.

| 25. | Datatillsynsmannen betonar att dataskyddsmyndigheternas ställning bör överensstämma med den ställning som de tilldelades enligt direktiv 95/46/EG. Denna ställning är så mycket mera viktig eftersom det rör sig om polissamarbete och rättsligt samarbete. Samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter för att effektivt bekämpa terrorism och annan grov brottslighet kräver behandling av ofta känsliga personuppgifter och undantag från de registrerades rättigheter (se t.ex. föregående punkt om rätten att bli informerad). |
| --- | --- |

25.

Datatillsynsmannen betonar att dataskyddsmyndigheternas ställning bör överensstämma med den ställning som de tilldelades enligt direktiv 95/46/EG. Denna ställning är så mycket mera viktig eftersom det rör sig om polissamarbete och rättsligt samarbete. Samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter för att effektivt bekämpa terrorism och annan grov brottslighet kräver behandling av ofta känsliga personuppgifter och undantag från de registrerades rättigheter (se t.ex. föregående punkt om rätten att bli informerad).

| 26. | Datatillsynsmannen framhåller för det första behovet av effektiv övervakning och inspektion från myndigheternas sida av behandlingen av personuppgifter inom tillämpningsområdet för detta rambeslut, särskilt när personuppgifter utbyts mellan medlemsstaterna inom polissamarbetet. För det andra bör myndigheternas rådgivande roll säkerställas i den nationella rättskipningen och i det institutionaliserade nätverket av dataskyddsmyndigheter, dvs. den arbetsgrupp som består av dessa myndigheter (i direktivet kallad artikel 29-gruppen). Dataskyddsmyndigheternas bidrag behövs för att öka överensstämmelsen mellan skyddet enligt detta instrument och skyddet enligt direktiv 95/46/EG, för att garantera att de rättsliga skyldigheterna uppfylls och för att uppnå fullständig harmonisering mellan medlemsstaterna också på den praktiska nivån. |
| --- | --- |

26.

Datatillsynsmannen framhåller för det första behovet av effektiv övervakning och inspektion från myndigheternas sida av behandlingen av personuppgifter inom tillämpningsområdet för detta rambeslut, särskilt när personuppgifter utbyts mellan medlemsstaterna inom polissamarbetet. För det andra bör myndigheternas rådgivande roll säkerställas i den nationella rättskipningen och i det institutionaliserade nätverket av dataskyddsmyndigheter, dvs. den arbetsgrupp som består av dessa myndigheter (i direktivet kallad artikel 29-gruppen). Dataskyddsmyndigheternas bidrag behövs för att öka överensstämmelsen mellan skyddet enligt detta instrument och skyddet enligt direktiv 95/46/EG, för att garantera att de rättsliga skyldigheterna uppfylls och för att uppnå fullständig harmonisering mellan medlemsstaterna också på den praktiska nivån.

| 27. | Artikel 24 i kommissionens förslag innehåller detaljerade säkerhetsregler som kan jämföras med reglerna i Europolkonventionen. Datatillsynsmannen varnar för att stryka dessa regler ur förslaget. En harmoniserad säkerhetsnivå är ett viktigt verktyg för att öka de registrerades förtroende och förtroendet mellan medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

27.

Artikel 24 i kommissionens förslag innehåller detaljerade säkerhetsregler som kan jämföras med reglerna i Europolkonventionen. Datatillsynsmannen varnar för att stryka dessa regler ur förslaget. En harmoniserad säkerhetsnivå är ett viktigt verktyg för att öka de registrerades förtroende och förtroendet mellan medlemsstaternas myndigheter.

| 28. | I sitt yttrande från december 2005 rekommenderade datatillsynsmannen att särskilda skyddsåtgärder borde införas när det gäller behandlingen av vissa kategorier av uppgifter, till exempel biometriska uppgifter och DNA-profiler. Inom brottsbekämpningen blir användningen av dessa kategorier av uppgifter allt mer betydelsefull, men användningen kan medföra särskilda risker för den registrerade. Det behövs gemensamma regler. Datatillsynsmannen beklagar att rådet, åtminstone inte synbarligen, har beaktat rekommendationen. Datatillsynsmannen uppmanar kommissionen och rådet att anta ett förslag i denna fråga, med eller utan anknytning till principen om tillgänglighet. |
| --- | --- |

28.

I sitt yttrande från december 2005 rekommenderade datatillsynsmannen att särskilda skyddsåtgärder borde införas när det gäller behandlingen av vissa kategorier av uppgifter, till exempel biometriska uppgifter och DNA-profiler. Inom brottsbekämpningen blir användningen av dessa kategorier av uppgifter allt mer betydelsefull, men användningen kan medföra särskilda risker för den registrerade. Det behövs gemensamma regler. Datatillsynsmannen beklagar att rådet, åtminstone inte synbarligen, har beaktat rekommendationen. Datatillsynsmannen uppmanar kommissionen och rådet att anta ett förslag i denna fråga, med eller utan anknytning till principen om tillgänglighet.

Slutsats

| 29. | Datatillsynsmannen rekommenderar att rådet avsätter mer tid för förhandlingarna så att man uppnår ett resultat som erbjuder tillräckligt skydd. Datatillsynsmannen erkänner vikten av att rådet snarast kan anta rambeslutet, men påminner om att det snabba beslutsfattandet inte bör leda till sänkta skyddsnormer. |
| --- | --- |

29.

Datatillsynsmannen rekommenderar att rådet avsätter mer tid för förhandlingarna så att man uppnår ett resultat som erbjuder tillräckligt skydd. Datatillsynsmannen erkänner vikten av att rådet snarast kan anta rambeslutet, men påminner om att det snabba beslutsfattandet inte bör leda till sänkta skyddsnormer.

| 30. | Ett samstämmigt skydd är väsentlig, oberoende av var, av vem eller för vilket ändamål personuppgifterna behandlas. Datatillsynsmannen uppmanar rådet att respektera en skyddsnivå som inte är lägre än den skyddsnivå som erbjuds enligt direktiv 95/46/EG eller Europarådets mer allmänt formulerade konvention nr 108 som är bindande för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

30.

Ett samstämmigt skydd är väsentlig, oberoende av var, av vem eller för vilket ändamål personuppgifterna behandlas. Datatillsynsmannen uppmanar rådet att respektera en skyddsnivå som inte är lägre än den skyddsnivå som erbjuds enligt direktiv 95/46/EG eller Europarådets mer allmänt formulerade konvention nr 108 som är bindande för medlemsstaterna.

| 31. | Gemensamma regler om uppgiftsskydd bör tillämpas för alla uppgifter inom polissamarbete och rättsligt samarbete och inte begränsas till gränsöverskridande utbyte mellan medlemsstaterna. Detta yttrande innehåller argument som visar att ett mer begränsat tillämpningsområde är svårhanterligt och, om det infördes, skulle leda till ytterligare komplikationer och kostnader för dessa myndigheter och dessutom skada enskilda personers rättssäkerhet. |
| --- | --- |

31.

Gemensamma regler om uppgiftsskydd bör tillämpas för alla uppgifter inom polissamarbete och rättsligt samarbete och inte begränsas till gränsöverskridande utbyte mellan medlemsstaterna. Detta yttrande innehåller argument som visar att ett mer begränsat tillämpningsområde är svårhanterligt och, om det infördes, skulle leda till ytterligare komplikationer och kostnader för dessa myndigheter och dessutom skada enskilda personers rättssäkerhet.

| 32. | Datatillsynsmannen har även följande betänkligheter:






  — | De särskilda bestämmelserna om uppgifternas kvalitet i kommissionens förslag bör inte utgå ur förslaget eller göras frivilliga. |
| --- | --- | --- |

32.

Datatillsynsmannen har även följande betänkligheter:

—

De särskilda bestämmelserna om uppgifternas kvalitet i kommissionens förslag bör inte utgå ur förslaget eller göras frivilliga.

| — | Bestämmelserna om senare användning av uppgifter och om särskilda kategorier av uppgifter bör överensstämma med direktiv 95/46/EG och Europarådets konvention nr 108. |
| --- | --- |

—

Bestämmelserna om senare användning av uppgifter och om särskilda kategorier av uppgifter bör överensstämma med direktiv 95/46/EG och Europarådets konvention nr 108.

| — | De särskilda bestämmelserna om utbyte av uppgifter med andra parter än brottsbekämpande myndigheter i EU bör inte utgå ur förslaget och bör inte heller begränsas. När det gäller utbyte av uppgifter med ett tredjeland bör åtminstone mekanismer som garanterar gemensamma normer och samordnade beslut om adekvat skydd införas, bland annat för att uppfylla Europarådets konvention nr 108. Rambeslutet bör föreskriva sådana mekanismer. |
| --- | --- |

—

De särskilda bestämmelserna om utbyte av uppgifter med andra parter än brottsbekämpande myndigheter i EU bör inte utgå ur förslaget och bör inte heller begränsas. När det gäller utbyte av uppgifter med ett tredjeland bör åtminstone mekanismer som garanterar gemensamma normer och samordnade beslut om adekvat skydd införas, bland annat för att uppfylla Europarådets konvention nr 108. Rambeslutet bör föreskriva sådana mekanismer.

| — | Lösningar som gör rätten till information avhängig av en begäran från den registrerade kan inte godtas och är inte förenliga med Europarådets konvention nr 108. |
| --- | --- |

—

Lösningar som gör rätten till information avhängig av en begäran från den registrerade kan inte godtas och är inte förenliga med Europarådets konvention nr 108.

| — | Dataskyddsmyndigheternas ställning bör överensstämma med den ställning de tilldelades enligt direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

—

Dataskyddsmyndigheternas ställning bör överensstämma med den ställning de tilldelades enligt direktiv 95/46/EG.

| — | De detaljerade säkerhetsreglerna, som kan jämföras med reglerna i Europolkonventionen, bör inte utgå ur förslaget. |
| --- | --- |

—

De detaljerade säkerhetsreglerna, som kan jämföras med reglerna i Europolkonventionen, bör inte utgå ur förslaget.

| — | Kommissionen och rådet bör anta ett förslag om behandling av särskilda kategorier av uppgifter, till exempel biometriska uppgifter och DNA-profiler, med eller utan anknytning till principen om tillgänglighet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen och rådet bör anta ett förslag om behandling av särskilda kategorier av uppgifter, till exempel biometriska uppgifter och DNA-profiler, med eller utan anknytning till principen om tillgänglighet.

Utfärdat i Bryssel den 29 november 2006

Peter HUSTINX

Europeisk datatillsynsman

---

(1)  EUT L 281 av den 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EUT L 8 av den 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  EUT C 47 av den 25.2.2006, s. 27.

3

(4)  Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter.

4

(5)  Formellt finns det inga offentliga handlingar tillgängliga och datatillsynsmannen deltar inte direkt i överläggningarna i rådets arbetsgrupp. Lägesrapporter om rådets arbete finns på webbsidan Statewatch (www.statewatch.org).

5

(6)  Avtal mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter och överföring av dessa till Förenta staternas Department of Homeland Security, EUT L 298, 27.10.2006, s. 29.

6

(7)  Se artikel 13 jämförd med artikel 6.1 b i direktiv 95/46/EG och artikel 9 jämförd med artikel 5 b i konvention 108.

7

(8)  Se artikel 8 i direktiv 95/46/EG och artikel 6 i konvention 108.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät och om ändring av direktiv 2002/58/EG, EUT L 105, 13.4.2006, s. 54.

9

(10)  Se yttrande 10/2006 av den 22 november 2006 från arbetsgruppen för uppgiftsskydd (artikel 29-gruppen) om behandling av personuppgifter av Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT).

10

(11)  Dom i mål C-317/04 och C-318/04.

11

(12)  Se även mer exakt: Artikel 2 i tilläggsprotokollet (som ratificerats av flera medlemsstater) som överensstämmer med artiklarna 25–26 i direktiv 95/46/EG.

12

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/15

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (KOM(2006) 16 slutlig)

(2007/C 91/03)

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2), särskilt artikel 41,

med beaktande av den begäran om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 som mottogs den 7 december 2006 från Europeiska kommissionen.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

Samråd med datatillsynsmannen

| 1. | Förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (nedan kallat ”förslaget”) (3) översändes av kommissionen till datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning nr 45/2001/EG. Datatillsynsmannen anser att detta yttrande bör nämnas i ingressen till förordningen. |
| --- | --- |

1.

Förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (nedan kallat ”förslaget”) (3) översändes av kommissionen till datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning nr 45/2001/EG. Datatillsynsmannen anser att detta yttrande bör nämnas i ingressen till förordningen.

| 2. | Kommissionens formella hörande är resultatet av kontakterna mellan datatillsynsmannens sekretariat och det berörda generaldirektoratet vid kommissionen (DG EMPL) inom ramen för datatillsynsmannens inventeringsverksamhet 2007 (4). Detta förslag är ett av de förslag inom DG EMPL:s område som har stort intresse för datatillsynsmannen. Datatillsynsmannen bidrog också till en utfrågning i Europaparlamentet den 23 november 2006 genom att lämna några preliminära kommentarer till förslaget. Datatillsynsmannen välkomnar detta samråd och förväntar sig att höras i tid i framtiden om andra kommissionsförslag om skyddet för personuppgifter inom sektorerna social trygghet och sysselsättning, särskilt de förslag som nämns i datatillsynsmannens inventering. |
| --- | --- |

2.

Kommissionens formella hörande är resultatet av kontakterna mellan datatillsynsmannens sekretariat och det berörda generaldirektoratet vid kommissionen (DG EMPL) inom ramen för datatillsynsmannens inventeringsverksamhet 2007 (4). Detta förslag är ett av de förslag inom DG EMPL:s område som har stort intresse för datatillsynsmannen. Datatillsynsmannen bidrog också till en utfrågning i Europaparlamentet den 23 november 2006 genom att lämna några preliminära kommentarer till förslaget. Datatillsynsmannen välkomnar detta samråd och förväntar sig att höras i tid i framtiden om andra kommissionsförslag om skyddet för personuppgifter inom sektorerna social trygghet och sysselsättning, särskilt de förslag som nämns i datatillsynsmannens inventering.

Förslaget i dess sammanhang

| 3. | I förslaget fastställs tillämpningsbestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. De nya reglerna om samordning i den senare förordningen kan inte tillämpas innan det aktuella förslaget om tillhörande tillämpningsbestämmelser har antagits (5). Förslaget skall därför bedömas jämfört med den grundförordning som det bygger på. Härvid bör det också noteras att datatillsynsmannen inte har avgivit något yttrande om förordning (EG) nr 883/2004, eftersom motsvarande kommissionsförslag antogs den 12 februari 1999 (6), innan förordning nr 45/2001/EG hade trätt i kraft. |
| --- | --- |

3.

I förslaget fastställs tillämpningsbestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. De nya reglerna om samordning i den senare förordningen kan inte tillämpas innan det aktuella förslaget om tillhörande tillämpningsbestämmelser har antagits (5). Förslaget skall därför bedömas jämfört med den grundförordning som det bygger på. Härvid bör det också noteras att datatillsynsmannen inte har avgivit något yttrande om förordning (EG) nr 883/2004, eftersom motsvarande kommissionsförslag antogs den 12 februari 1999 (6), innan förordning nr 45/2001/EG hade trätt i kraft.

| 4. | Syftet med förslaget är att modernisera och förenkla de befintliga bestämmelserna genom ett ökat samarbete mellan socialförsäkringsinstitutionerna och bättre metoder för informationsutbytet mellan socialförsäkringsinstitutionerna. |
| --- | --- |

4.

Syftet med förslaget är att modernisera och förenkla de befintliga bestämmelserna genom ett ökat samarbete mellan socialförsäkringsinstitutionerna och bättre metoder för informationsutbytet mellan socialförsäkringsinstitutionerna.

| 5. | Förslaget har stor räckvidd, både vad gäller de berörda medborgarna och de områden som ingår. Dels omfattar det alla EU-medborgare som är försäkrade enligt den nationella lagstiftningen (därför inbegrips personer utan anställning), förutsatt att det finns gränsöverskridande inslag. Dels är det tillämpligt på många olika socialförsäkringsområden: sjukförmåner, moder- och faderskapsförmåner, förmåner vid invaliditet, ålderspension, efterlevandepension, ersättning vid olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar, dödsfallsersättning, arbetslöshetsersättning, förtidspension, familjeförmåner. |
| --- | --- |

5.

Förslaget har stor räckvidd, både vad gäller de berörda medborgarna och de områden som ingår. Dels omfattar det alla EU-medborgare som är försäkrade enligt den nationella lagstiftningen (därför inbegrips personer utan anställning), förutsatt att det finns gränsöverskridande inslag. Dels är det tillämpligt på många olika socialförsäkringsområden: sjukförmåner, moder- och faderskapsförmåner, förmåner vid invaliditet, ålderspension, efterlevandepension, ersättning vid olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar, dödsfallsersättning, arbetslöshetsersättning, förtidspension, familjeförmåner.

| 6. | Datatillsynsmannen välkomnar detta förslag, såtillvida att det syftar till att främja den fria rörligheten för medborgarna och förbättra levnadsstandarden och anställningsvillkoren för EU-medborgare som flyttar inom unionen. |
| --- | --- |

6.

Datatillsynsmannen välkomnar detta förslag, såtillvida att det syftar till att främja den fria rörligheten för medborgarna och förbättra levnadsstandarden och anställningsvillkoren för EU-medborgare som flyttar inom unionen.

| 7. | En stor del av förslaget utgörs av bestämmelser om utbyte av personuppgifter mellan de nationella myndigheter som har behörighet när det gäller den sociala tryggheten. Social trygghet kan inte existera utan att olika typer av personuppgifter, ofta av känslig natur, behandlas. Vidare är utbyte av personuppgifter beträffande social trygghet mellan olika medlemsstater en naturlig följd av en europeisk union där medborgarna i allt högre grad utnyttjar sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

7.

En stor del av förslaget utgörs av bestämmelser om utbyte av personuppgifter mellan de nationella myndigheter som har behörighet när det gäller den sociala tryggheten. Social trygghet kan inte existera utan att olika typer av personuppgifter, ofta av känslig natur, behandlas. Vidare är utbyte av personuppgifter beträffande social trygghet mellan olika medlemsstater en naturlig följd av en europeisk union där medborgarna i allt högre grad utnyttjar sin rätt till fri rörlighet.

| 8. | Det är emellertid också viktigt att detta ökade utbyte av personuppgifter mellan medlemsstaternas nationella myndigheter, samtidigt som det förbättrar villkoren för människors fria rörlighet, också säkerställer en hög skyddsnivå för personuppgifter och därigenom garanterar en av EU:s grundläggande rättigheter. Datatillsynsmannen noterar i detta sammanhang med tillfredsställelse att också Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) i sitt yttrande om förslaget av den 26 oktober 2006 påpekade att det är nödvändigt att ombesörja adekvat skydd för personuppgifter, särskilt med hänsyn till uppgifternas ibland känsliga natur (7). |
| --- | --- |

8.

Det är emellertid också viktigt att detta ökade utbyte av personuppgifter mellan medlemsstaternas nationella myndigheter, samtidigt som det förbättrar villkoren för människors fria rörlighet, också säkerställer en hög skyddsnivå för personuppgifter och därigenom garanterar en av EU:s grundläggande rättigheter. Datatillsynsmannen noterar i detta sammanhang med tillfredsställelse att också Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) i sitt yttrande om förslaget av den 26 oktober 2006 påpekade att det är nödvändigt att ombesörja adekvat skydd för personuppgifter, särskilt med hänsyn till uppgifternas ibland känsliga natur (7).

Yttrandets huvudinriktning

| 9. | Datatillsynsmannen har hörts om förslaget till tillämpningsförordning. Som ovan nämnts kan tillämpningsförordningen inte bedömas utan samband med förordning (EG) nr 883/2004, i vilken grundprincipen om samordning av de sociala trygghetssystemen fastställs, bland annat vad avser skyddet för personuppgifter. Datatillsynsmannen kommer därför att i sitt yttrande ta hänsyn till den ram som fastställs i den förordningen. Datatillsynsmannen kommer dock att inrikta sin rådgivning på de frågor där tillämpningsförordningens lagstiftare fortfarande har handlingsutrymme. |
| --- | --- |

9.

Datatillsynsmannen har hörts om förslaget till tillämpningsförordning. Som ovan nämnts kan tillämpningsförordningen inte bedömas utan samband med förordning (EG) nr 883/2004, i vilken grundprincipen om samordning av de sociala trygghetssystemen fastställs, bland annat vad avser skyddet för personuppgifter. Datatillsynsmannen kommer därför att i sitt yttrande ta hänsyn till den ram som fastställs i den förordningen. Datatillsynsmannen kommer dock att inrikta sin rådgivning på de frågor där tillämpningsförordningens lagstiftare fortfarande har handlingsutrymme.

| 10. | Vidare noterar datatillsynsmannen att förslaget, utöver att det har ett brett tillämpningsområde, också är mycket komplext, eftersom det däri fastställs detaljerade och ibland tekniska bestämmelser om de olika villkoren, mekanismerna och begränsningarna vid samordningen av de sociala trygghetssystemen. När datatillsynsmannen analyserar förslaget, kommer han därför inte att behandla varje bestämmelse för sig utan använda en övergripande metod, genom att fokusera på de principer för uppgiftsskydd som är särskilt relevanta för förslaget. |
| --- | --- |

10.

Vidare noterar datatillsynsmannen att förslaget, utöver att det har ett brett tillämpningsområde, också är mycket komplext, eftersom det däri fastställs detaljerade och ibland tekniska bestämmelser om de olika villkoren, mekanismerna och begränsningarna vid samordningen av de sociala trygghetssystemen. När datatillsynsmannen analyserar förslaget, kommer han därför inte att behandla varje bestämmelse för sig utan använda en övergripande metod, genom att fokusera på de principer för uppgiftsskydd som är särskilt relevanta för förslaget.

| 11. | Inom ramen för denna metod syftar detta yttrande till att säkerställa att uppgiftsskyddslagstiftningen följs samt att de föreslagna åtgärderna blir effektiva, genom att förutse och behandla frågor som kan komma att uppstå vid genomförandet i de nationella rättssystemen. I yttrandet kommer datatillsynsmannen först att ange den tillämpliga rättsliga ramen för uppgiftsskyddet och därefter behandla tillämpningen av relevanta principer för uppgiftsskydd på förslaget. I slutsatserna kommer datatillsynsmannen att belysa sina viktigaste konstateranden och rekommendationer. |
| --- | --- |

11.

Inom ramen för denna metod syftar detta yttrande till att säkerställa att uppgiftsskyddslagstiftningen följs samt att de föreslagna åtgärderna blir effektiva, genom att förutse och behandla frågor som kan komma att uppstå vid genomförandet i de nationella rättssystemen. I yttrandet kommer datatillsynsmannen först att ange den tillämpliga rättsliga ramen för uppgiftsskyddet och därefter behandla tillämpningen av relevanta principer för uppgiftsskydd på förslaget. I slutsatserna kommer datatillsynsmannen att belysa sina viktigaste konstateranden och rekommendationer.

II.   TILLÄMPLIG RÄTTSLIG RAM FÖR UPPGIFTSSKYDD

| 12. | Enligt förordningen kommer de försäkrade personernas personuppgifter vanligen att behandlas av de behöriga nationella myndigheterna och på så sätt omfattas av räckvidden för de nationella lagarna för genomförande av direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (nedan kallat ”direktivet”). I det mer begränsade antalet fall när personuppgifter för de försäkrade personerna behandlas av gemenskapens institutioner, kommer de att omfattas av förordning nr 45/2001 (8) om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter. Detta är till exempel fallet när EU-anställdas personuppgifter behandlas (9). Den aktuella ramen för uppgiftsskydd tillhandahåller därför en harmoniserad skyddsnivå inom hela EU. |
| --- | --- |

12.

Enligt förordningen kommer de försäkrade personernas personuppgifter vanligen att behandlas av de behöriga nationella myndigheterna och på så sätt omfattas av räckvidden för de nationella lagarna för genomförande av direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (nedan kallat ”direktivet”). I det mer begränsade antalet fall när personuppgifter för de försäkrade personerna behandlas av gemenskapens institutioner, kommer de att omfattas av förordning nr 45/2001 (8) om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter. Detta är till exempel fallet när EU-anställdas personuppgifter behandlas (9). Den aktuella ramen för uppgiftsskydd tillhandahåller därför en harmoniserad skyddsnivå inom hela EU.

| 13. | Det aktuella förslaget kommer att vara beroende av denna harmoniserade ram. De nationella lagstiftningarna för genomförande av direktivet är dock inte helt enhetliga och det kan fortfarande finnas vissa skillnader mellan de nationella lagarna om uppgiftsskydd. Det är därför mycket viktigt att lagstiftaren tar hänsyn till detta och ser till att de föreslagna bestämmelserna fullt ut överensstämmer med ramen och överbryggar dessa eventuella skillnader. |
| --- | --- |

13.

Det aktuella förslaget kommer att vara beroende av denna harmoniserade ram. De nationella lagstiftningarna för genomförande av direktivet är dock inte helt enhetliga och det kan fortfarande finnas vissa skillnader mellan de nationella lagarna om uppgiftsskydd. Det är därför mycket viktigt att lagstiftaren tar hänsyn till detta och ser till att de föreslagna bestämmelserna fullt ut överensstämmer med ramen och överbryggar dessa eventuella skillnader.

| 14. | Vidare kommer det ökade utbytet av uppgifter över gränserna att kräva bättre samordning av de nationella bestämmelserna om skydd för personuppgifter. Härvid välkomnar datatillsynsmannen artikel 77 i förordning (EG) nr 883/2004. I denna bestämmelse anges det uttryckligen att personuppgifter som behandlas enligt förordningen eller tillämpningsförordningen skall överlämnas i enlighet med gemenskapsbestämmelserna om skydd för personuppgifter. |
| --- | --- |

14.

Vidare kommer det ökade utbytet av uppgifter över gränserna att kräva bättre samordning av de nationella bestämmelserna om skydd för personuppgifter. Härvid välkomnar datatillsynsmannen artikel 77 i förordning (EG) nr 883/2004. I denna bestämmelse anges det uttryckligen att personuppgifter som behandlas enligt förordningen eller tillämpningsförordningen skall överlämnas i enlighet med gemenskapsbestämmelserna om skydd för personuppgifter.

| 15. | I artikel 77 i förordning (EG) nr 883/2004 ges också riktlinjer för vilken nationell uppgiftsskyddslagstiftning som är tillämplig vid överlämnande av uppgifter mellan behöriga myndigheter i olika medlemsstater, genom att det anges att överlämnande av personuppgifter från en medlemsstat till en annan skall omfattas av lagstiftningen om uppgiftsskydd i den medlemsstat som lämnar uppgifterna. Däremot skall alla meddelanden från den mottagande medlemsstaten samt lagring, ändring och förstörande av uppgifter omfattas av den mottagande medlemsstatens lagstiftning om uppgiftsskydd. Denna bestämmelse överensstämmer med bestämmelsen om tillämplig nationell lagstiftning i artikel 4 i direktivet. |
| --- | --- |

15.

I artikel 77 i förordning (EG) nr 883/2004 ges också riktlinjer för vilken nationell uppgiftsskyddslagstiftning som är tillämplig vid överlämnande av uppgifter mellan behöriga myndigheter i olika medlemsstater, genom att det anges att överlämnande av personuppgifter från en medlemsstat till en annan skall omfattas av lagstiftningen om uppgiftsskydd i den medlemsstat som lämnar uppgifterna. Däremot skall alla meddelanden från den mottagande medlemsstaten samt lagring, ändring och förstörande av uppgifter omfattas av den mottagande medlemsstatens lagstiftning om uppgiftsskydd. Denna bestämmelse överensstämmer med bestämmelsen om tillämplig nationell lagstiftning i artikel 4 i direktivet.

| 16. | I förslaget görs en hänvisning till gemenskapens bestämmelser om skydd för personuppgifter i skäl 3 och i artikel 3.2. Medan det i skäl 3 allmänt uppges att de berörda personerna bör ges alla garantier som föreskrivs i gemenskapsbestämmelserna om skydd för personuppgifter, hänvisas det i artikel 3.2 specifikt till rätten att få tillgång till och att korrigera sina egna personuppgifter. |
| --- | --- |

16.

I förslaget görs en hänvisning till gemenskapens bestämmelser om skydd för personuppgifter i skäl 3 och i artikel 3.2. Medan det i skäl 3 allmänt uppges att de berörda personerna bör ges alla garantier som föreskrivs i gemenskapsbestämmelserna om skydd för personuppgifter, hänvisas det i artikel 3.2 specifikt till rätten att få tillgång till och att korrigera sina egna personuppgifter.

| 17. | Datatillsynsmannen samtycker till nödvändigheten att i ett rättsinstrument för genomförande av förbättrad behandling och överföring av personuppgifter klart och tydligt erinra om den tillämpliga ramen för uppgiftsskydd. Från denna utgångspunkt rekommenderar datatillsynsmannen att en allmän hänvisning till gemenskapens bestämmelser om skydd av personuppgifter inte bara anges i skälen utan också uttryckligen anges i bestämmelserna (till exempel i artikel 3). Denna allmänna bestämmelse skulle inte utesluta att andra bestämmelser, såsom de som för närvarande fastställs i artikel 3.2, kan ta upp mer specifika frågor rörande den konkreta tillämpningen av principerna om uppgiftsskydd i samband med samordningen av de sociala trygghetssystemen (se nedan, punkterna 36-38). |
| --- | --- |

17.

Datatillsynsmannen samtycker till nödvändigheten att i ett rättsinstrument för genomförande av förbättrad behandling och överföring av personuppgifter klart och tydligt erinra om den tillämpliga ramen för uppgiftsskydd. Från denna utgångspunkt rekommenderar datatillsynsmannen att en allmän hänvisning till gemenskapens bestämmelser om skydd av personuppgifter inte bara anges i skälen utan också uttryckligen anges i bestämmelserna (till exempel i artikel 3). Denna allmänna bestämmelse skulle inte utesluta att andra bestämmelser, såsom de som för närvarande fastställs i artikel 3.2, kan ta upp mer specifika frågor rörande den konkreta tillämpningen av principerna om uppgiftsskydd i samband med samordningen av de sociala trygghetssystemen (se nedan, punkterna 36-38).

III.   TILLÄMPNING AV RELEVANTA PRINCIPER FÖR UPPGIFTSSKYDD

Ändamålsbegränsning

| 18. | En av grundprinciperna för lagstiftningen om uppgiftsskydd är att personuppgifter bara skall behandlas för det ändamål för vilket de samlats in eller för ett förenligt ändamål (artikel 6.1 b i direktivet). Förslaget innehåller ingen allmän bestämmelse om ändamålsbegränsning (10). Det allmänna synsättet i förslaget är dock att personuppgifter som samlats in för ett socialförsäkringsändamål (pension, förmåner vid invaliditet, arbetslöshet osv.) kommer att behandlas och överlämnas till andra medlemsstaters myndigheter för samma ändamål. De flesta behandlingsoperationer som anges i förslaget kommer därför att gälla personuppgifter som behandlats för samma eller ett förenligt ändamål. Detta kommer också att vara fallet vid behandling av personuppgifter i samband med överlämnande av upplysningar för indrivning av en fordran eller förmåner som utgetts felaktigt (artikel 73). |
| --- | --- |

18.

En av grundprinciperna för lagstiftningen om uppgiftsskydd är att personuppgifter bara skall behandlas för det ändamål för vilket de samlats in eller för ett förenligt ändamål (artikel 6.1 b i direktivet). Förslaget innehåller ingen allmän bestämmelse om ändamålsbegränsning (10). Det allmänna synsättet i förslaget är dock att personuppgifter som samlats in för ett socialförsäkringsändamål (pension, förmåner vid invaliditet, arbetslöshet osv.) kommer att behandlas och överlämnas till andra medlemsstaters myndigheter för samma ändamål. De flesta behandlingsoperationer som anges i förslaget kommer därför att gälla personuppgifter som behandlats för samma eller ett förenligt ändamål. Detta kommer också att vara fallet vid behandling av personuppgifter i samband med överlämnande av upplysningar för indrivning av en fordran eller förmåner som utgetts felaktigt (artikel 73).

| 19. | Under andra omständigheter, till exempel vid samarbete mellan skattemyndigheter (skäl 14), kan socialförsäkringsuppgifter dock vara nödvändiga även för annat än socialförsäkringsändamål. I detta fall kan undantag från principen om ändamålsbegränsning motiveras enligt artikel 13 i direktivet, under särskilda omständigheter och förutsatt att de är nödvändiga och grundade på lagstiftningsåtgärder antingen på nationell nivå eller gemenskapsnivå. Lagstiftaren kan i detta sammanhang överväga att i förslaget särskilt hänvisa till de omständigheter under vilka socialförsäkringsuppgifter får behandlas för ett annat ändamål. |
| --- | --- |

19.

Under andra omständigheter, till exempel vid samarbete mellan skattemyndigheter (skäl 14), kan socialförsäkringsuppgifter dock vara nödvändiga även för annat än socialförsäkringsändamål. I detta fall kan undantag från principen om ändamålsbegränsning motiveras enligt artikel 13 i direktivet, under särskilda omständigheter och förutsatt att de är nödvändiga och grundade på lagstiftningsåtgärder antingen på nationell nivå eller gemenskapsnivå. Lagstiftaren kan i detta sammanhang överväga att i förslaget särskilt hänvisa till de omständigheter under vilka socialförsäkringsuppgifter får behandlas för ett annat ändamål.

| 20. | Mot denna bakgrund anser datatillsynsmannen att förslaget respekterar de grundläggande uppgiftsskyddsbestämmelserna om ändamålsbegränsning. Vidare noterar datatillsynsmannen att förbudet mot att använda personuppgifter för andra ändamål än socialförsäkringsändamål härrör från den tillämpliga uppgiftsskyddslagstiftningen, som medger undantag från denna allmänna princip endast på specifika och strikta villkor. |
| --- | --- |

20.

Mot denna bakgrund anser datatillsynsmannen att förslaget respekterar de grundläggande uppgiftsskyddsbestämmelserna om ändamålsbegränsning. Vidare noterar datatillsynsmannen att förbudet mot att använda personuppgifter för andra ändamål än socialförsäkringsändamål härrör från den tillämpliga uppgiftsskyddslagstiftningen, som medger undantag från denna allmänna princip endast på specifika och strikta villkor.

Behandlade uppgifter, behöriga organs och lagringstiders proportionalitet

| 21. | Enligt principerna om uppgiftsskydd skall personuppgifter vara adekvata och relevanta och får inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de har samlats in och för vilka de senare behandlas (artikel 6.1 c i direktivet). När det gäller de sociala trygghetssystemen, innebär detta att bara en nödvändig och proportionerlig uppsättning uppgifter skall överlämnas vid varje tillfälle. |
| --- | --- |

21.

Enligt principerna om uppgiftsskydd skall personuppgifter vara adekvata och relevanta och får inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de har samlats in och för vilka de senare behandlas (artikel 6.1 c i direktivet). När det gäller de sociala trygghetssystemen, innebär detta att bara en nödvändig och proportionerlig uppsättning uppgifter skall överlämnas vid varje tillfälle.

| 22. | Denna princip finns på ett korrekt sätt med i artikel 2.1 i förslaget, där det föreskrivs att medlemsstaternas institutioner skall lämna de upplysningar till varandra som behövs för att fastställa och bestämma rättigheter och skyldigheter för de försäkrade personerna. Datatillsynsmannen betonar i detta sammanhang att bedömningen av vilka uppsättningar av personuppgifter som är nödvändiga kan variera något beroende på vilket slags förmån det gäller. Exempelvis kommer den typ av personuppgifter som behövs för sjukförmåner att skilja sig från de uppgifter som behövs för ålderspensioner. Den information som överlämnas av medlemsstaternas myndigheter bör inte gå utöver vad som är nödvändigt för de av den försäkrade personens rättigheter eller skyldigheter som berörs i det specifika fallet. |
| --- | --- |

22.

Denna princip finns på ett korrekt sätt med i artikel 2.1 i förslaget, där det föreskrivs att medlemsstaternas institutioner skall lämna de upplysningar till varandra som behövs för att fastställa och bestämma rättigheter och skyldigheter för de försäkrade personerna. Datatillsynsmannen betonar i detta sammanhang att bedömningen av vilka uppsättningar av personuppgifter som är nödvändiga kan variera något beroende på vilket slags förmån det gäller. Exempelvis kommer den typ av personuppgifter som behövs för sjukförmåner att skilja sig från de uppgifter som behövs för ålderspensioner. Den information som överlämnas av medlemsstaternas myndigheter bör inte gå utöver vad som är nödvändigt för de av den försäkrade personens rättigheter eller skyldigheter som berörs i det specifika fallet.

| 23. | Proportionaliteten bör också gälla med avseende på det antal behöriga organ som har tillgång till uppgifterna samt hur och hur länge personuppgifterna lagras. Endast berörda myndigheter och institutioner skall ha tillgång till socialförsäkringsuppgifter och dessa uppgifter skall inte lagras - i en form som gör det möjligt att identifiera den registrerade - längre än vad som är nödvändigt för det ändamål för vilket de behandlas (artikel 6.1 e i direktivet). |
| --- | --- |

23.

Proportionaliteten bör också gälla med avseende på det antal behöriga organ som har tillgång till uppgifterna samt hur och hur länge personuppgifterna lagras. Endast berörda myndigheter och institutioner skall ha tillgång till socialförsäkringsuppgifter och dessa uppgifter skall inte lagras - i en form som gör det möjligt att identifiera den registrerade - längre än vad som är nödvändigt för det ändamål för vilket de behandlas (artikel 6.1 e i direktivet).

| 24. | Vad beträffar det antal myndigheter och institutioner som har tillgång till de försäkrade personernas personuppgifter, kommer det genom artikel 83 i förslaget att inrättas en offentlig databas, där de berörda organen i varje medlemsstat förtecknas. Det bör också noteras att förslaget lämnar utrymme för medlemsstaterna att besluta om personuppgifter skall överlämnas via en central kontaktpunkt i en medlemsstat eller direkt till den berörda myndigheten eller institutionen (artikel 2.3). Vidare kan det finnas många utsedda organ i varje medlemsstat, varav en del kan vara verksamma på regional nivå. |
| --- | --- |

24.

Vad beträffar det antal myndigheter och institutioner som har tillgång till de försäkrade personernas personuppgifter, kommer det genom artikel 83 i förslaget att inrättas en offentlig databas, där de berörda organen i varje medlemsstat förtecknas. Det bör också noteras att förslaget lämnar utrymme för medlemsstaterna att besluta om personuppgifter skall överlämnas via en central kontaktpunkt i en medlemsstat eller direkt till den berörda myndigheten eller institutionen (artikel 2.3). Vidare kan det finnas många utsedda organ i varje medlemsstat, varav en del kan vara verksamma på regional nivå.

| 25. | När det gäller lagringstiden för personuppgifter, noterar datatillsynsmannen att proportionalitetsprövningen på området social trygghet kan leda till mycket olika resultat, beroende på vilket område av den sociala tryggheten som omfattas. Behandling av personuppgifter rörande sjukförmåner kommer till exempel vanligen att vara nödvändig under än kortare tid än i fråga om pensioner, som är förmåner som sannolikt kommer att tillhandahållas under längre tid. Lagringstiden för personuppgifter kommer också att bero på vilken typ av organ som behandlar dem. I fråga om centrala kontaktpunkter kommer detta exempelvis att innebära att personuppgifter kommer att utplånas så snart de har skickats vidare till det behöriga organet. I alla händelser bör det klargöras att personuppgifter skall utplånas eller göras anonyma så snart de inte längre är nödvändiga för det ändamål för vilket de samlades in eller behandlades. |
| --- | --- |

25.

När det gäller lagringstiden för personuppgifter, noterar datatillsynsmannen att proportionalitetsprövningen på området social trygghet kan leda till mycket olika resultat, beroende på vilket område av den sociala tryggheten som omfattas. Behandling av personuppgifter rörande sjukförmåner kommer till exempel vanligen att vara nödvändig under än kortare tid än i fråga om pensioner, som är förmåner som sannolikt kommer att tillhandahållas under längre tid. Lagringstiden för personuppgifter kommer också att bero på vilken typ av organ som behandlar dem. I fråga om centrala kontaktpunkter kommer detta exempelvis att innebära att personuppgifter kommer att utplånas så snart de har skickats vidare till det behöriga organet. I alla händelser bör det klargöras att personuppgifter skall utplånas eller göras anonyma så snart de inte längre är nödvändiga för det ändamål för vilket de samlades in eller behandlades.

| 26. | Mot bakgrund av ovanstående betonar datatillsynsmannen att man i ett sådant komplext system, varigenom personuppgifter behandlas och skickas vidare via ett asymmetriskt nätverk av organ, särskilt bör se till att personuppgifter behandlas av de behöriga myndigheterna under en proportionerlig tidsrymd och att dubblering av databaser undviks. Datatillsynsmannen anser att den databas som anges i artikel 83 kommer att bidra till att säkerställa att nödvändiga personuppgifter endast överlämnas till de berörda myndigheterna i varje särskilt fall. Ytterligare klargöranden om hur uppgifterna skall överlämnas och lagras kan dock införas i det aktuella förslaget, som kommissionen redan har gjort i andra förslag (11). I detta sammanhang anser datatillsynsmannen att en viss harmonisering av lagringstiderna både skulle skydda medborgarnas rätt till skydd för personuppgifter och göra samordningen mellan de nationella myndigheterna i olika medlemsstater mer effektiv. |
| --- | --- |

26.

Mot bakgrund av ovanstående betonar datatillsynsmannen att man i ett sådant komplext system, varigenom personuppgifter behandlas och skickas vidare via ett asymmetriskt nätverk av organ, särskilt bör se till att personuppgifter behandlas av de behöriga myndigheterna under en proportionerlig tidsrymd och att dubblering av databaser undviks. Datatillsynsmannen anser att den databas som anges i artikel 83 kommer att bidra till att säkerställa att nödvändiga personuppgifter endast överlämnas till de berörda myndigheterna i varje särskilt fall. Ytterligare klargöranden om hur uppgifterna skall överlämnas och lagras kan dock införas i det aktuella förslaget, som kommissionen redan har gjort i andra förslag (11). I detta sammanhang anser datatillsynsmannen att en viss harmonisering av lagringstiderna både skulle skydda medborgarnas rätt till skydd för personuppgifter och göra samordningen mellan de nationella myndigheterna i olika medlemsstater mer effektiv.

Rättsliga grunder för behandling av personuppgifter

| 27. | I förslaget fastställs flera olika mekanismer för överföring av personuppgifter om försäkrade personer mellan behöriga organ i olika medlemsstater. Dessa utbyten av personuppgifter kan indelas i två stora kategorier: de som görs på begäran av den berörda personen och de som görs på eget initiativ, vanligen mellan tredje parter (behöriga organ, arbetsgivare) utan någon särskild begäran av den berörda personen. I många fall kommer berörda organ att behandla och överlämna känsliga uppgifter, särskilt sådana som gäller hälsotillstånd. |
| --- | --- |

27.

I förslaget fastställs flera olika mekanismer för överföring av personuppgifter om försäkrade personer mellan behöriga organ i olika medlemsstater. Dessa utbyten av personuppgifter kan indelas i två stora kategorier: de som görs på begäran av den berörda personen och de som görs på eget initiativ, vanligen mellan tredje parter (behöriga organ, arbetsgivare) utan någon särskild begäran av den berörda personen. I många fall kommer berörda organ att behandla och överlämna känsliga uppgifter, särskilt sådana som gäller hälsotillstånd.

| 28. | All denna behandling skall uppfylla villkoren för behandling av personuppgifter enligt direktivet. Behöriga nationella organ och arbetsgivare får endast behandla personuppgifter med den berörda personens samtycke eller av något annat legitimt skäl, såsom fullgörande av en rättslig förpliktelse eller utförande av en arbetsuppgift av allmänt intresse eller vid myndighetsutövning (artikel 7 a, 7 c och 7 e i direktivet). Strängare villkor gäller för känsliga uppgifter, dvs. personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv (artikel 8 i direktivet). |
| --- | --- |

28.

All denna behandling skall uppfylla villkoren för behandling av personuppgifter enligt direktivet. Behöriga nationella organ och arbetsgivare får endast behandla personuppgifter med den berörda personens samtycke eller av något annat legitimt skäl, såsom fullgörande av en rättslig förpliktelse eller utförande av en arbetsuppgift av allmänt intresse eller vid myndighetsutövning (artikel 7 a, 7 c och 7 e i direktivet). Strängare villkor gäller för känsliga uppgifter, dvs. personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv (artikel 8 i direktivet).

| 29. | Mot denna bakgrund framhåller datatillsynsmannen att bestämmelserna i förslaget visserligen kan anses fastställa en rättslig förpliktelse - enligt artikel 7 c i direktivet - att behandla och överlämna socialförsäkringsuppgifter, såtillvida att denna förpliktelse är specifik. I de fall där förslaget fastställer en klar förpliktelse att behandla personuppgifter kan de behöriga nationella myndigheternas och arbetsgivarnas behandling därför grundas på artikel 7 c i direktivet. Om denna rättsliga förpliktelse däremot inte direkt fastställs i förslaget, skall behandlingen av personuppgifter grundas antingen på en nationell (icke-harmoniserad) specifik rättslig förpliktelse eller på en annan rättslig grund. |
| --- | --- |

29.

Mot denna bakgrund framhåller datatillsynsmannen att bestämmelserna i förslaget visserligen kan anses fastställa en rättslig förpliktelse - enligt artikel 7 c i direktivet - att behandla och överlämna socialförsäkringsuppgifter, såtillvida att denna förpliktelse är specifik. I de fall där förslaget fastställer en klar förpliktelse att behandla personuppgifter kan de behöriga nationella myndigheternas och arbetsgivarnas behandling därför grundas på artikel 7 c i direktivet. Om denna rättsliga förpliktelse däremot inte direkt fastställs i förslaget, skall behandlingen av personuppgifter grundas antingen på en nationell (icke-harmoniserad) specifik rättslig förpliktelse eller på en annan rättslig grund.

| 30. | I artikel 7 e i direktivet medges behandling av personuppgifter när det är nödvändigt för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning av den registeransvarige eller en tredje man till vilken uppgifterna har lämnats ut. Detta kommer att vara fallet när det berörda organet behandlar uppgifter på grundval av sina arbetsuppgifter eller myndighetsutövning till följd av en allmän - nationell eller gemenskaplig - rättslig bestämmelse och inte på grundval av en specifik rättslig förpliktelse. I detta fall är rätten att göra invändningar tillämplig enligt artikel 14 a i direktivet. |
| --- | --- |

30.

I artikel 7 e i direktivet medges behandling av personuppgifter när det är nödvändigt för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning av den registeransvarige eller en tredje man till vilken uppgifterna har lämnats ut. Detta kommer att vara fallet när det berörda organet behandlar uppgifter på grundval av sina arbetsuppgifter eller myndighetsutövning till följd av en allmän - nationell eller gemenskaplig - rättslig bestämmelse och inte på grundval av en specifik rättslig förpliktelse. I detta fall är rätten att göra invändningar tillämplig enligt artikel 14 a i direktivet.

| 31. | Användningen av samtycke som rättslig grund i enlighet med artikel 7 a i direktivet har ett mer begränsat tillämpningsområde när det gäller offentliga myndigheters behandling av personuppgifter eller i anställningsförhållanden, eftersom samtycke endast kan bedömas vara frivilligt - i enlighet med artikel 2 h i direktivet - om det finns realistiska alternativ för den berörda personen. |
| --- | --- |

31.

Användningen av samtycke som rättslig grund i enlighet med artikel 7 a i direktivet har ett mer begränsat tillämpningsområde när det gäller offentliga myndigheters behandling av personuppgifter eller i anställningsförhållanden, eftersom samtycke endast kan bedömas vara frivilligt - i enlighet med artikel 2 h i direktivet - om det finns realistiska alternativ för den berörda personen.

| 32. | När det gäller behandling av känsliga uppgifter (artikel 8 i direktivet), skall liknande faktorer som i de föregående punkterna gälla. Datatillsynsmannen anser att förpliktelser som följer av arbetsrätten (artikel 8.2 b i direktivet), andra undantag (artikel 8.4) eller samtycke (artikel 8.2 a) kan utgöra tillämpliga rättsliga grunder för behandling av känsliga socialförsäkringsuppgifter. I detta fall kan särskilda skyddsåtgärder - till exempel tekniska uppdelningsåtgärder - vara nödvändiga. |
| --- | --- |

32.

När det gäller behandling av känsliga uppgifter (artikel 8 i direktivet), skall liknande faktorer som i de föregående punkterna gälla. Datatillsynsmannen anser att förpliktelser som följer av arbetsrätten (artikel 8.2 b i direktivet), andra undantag (artikel 8.4) eller samtycke (artikel 8.2 a) kan utgöra tillämpliga rättsliga grunder för behandling av känsliga socialförsäkringsuppgifter. I detta fall kan särskilda skyddsåtgärder - till exempel tekniska uppdelningsåtgärder - vara nödvändiga.

| 33. | Mot bakgrund av ovanstående överväganden påpekar datatillsynsmannen att ju tydligare förslaget fastställer specifika rättsliga förpliktelser för behöriga organ och arbetsgivare att behandla personuppgifter, desto lättare och effektivare kommer dess genomförande i medlemsstaterna att vara med avseende på de nationella uppgiftsskyddslagar som följer av direktivet. Utan att i detalj gå in på de olika särskilda mekanismer som anges i förslaget rekommenderar datatillsynsmannen därför EU-lagstiftaren att se till att var och en av de föreslagna mekanismerna för behandling och överföring av personuppgifter tydligt grundas på en specifik rättslig förpliktelse som direkt anges i förslaget eller på andra legitima grunder för behandling enligt artiklarna 7 och 8 i direktivet. |
| --- | --- |

33.

Mot bakgrund av ovanstående överväganden påpekar datatillsynsmannen att ju tydligare förslaget fastställer specifika rättsliga förpliktelser för behöriga organ och arbetsgivare att behandla personuppgifter, desto lättare och effektivare kommer dess genomförande i medlemsstaterna att vara med avseende på de nationella uppgiftsskyddslagar som följer av direktivet. Utan att i detalj gå in på de olika särskilda mekanismer som anges i förslaget rekommenderar datatillsynsmannen därför EU-lagstiftaren att se till att var och en av de föreslagna mekanismerna för behandling och överföring av personuppgifter tydligt grundas på en specifik rättslig förpliktelse som direkt anges i förslaget eller på andra legitima grunder för behandling enligt artiklarna 7 och 8 i direktivet.

Information till försäkrade personer

| 34. | Det är viktigt att informera de registrerade på lämpligt sätt om behandlingen av deras personuppgifter och om deras rättigheter i enlighet med avsnitt IV i direktiv 95/46. Detta är ännu viktigare när personuppgifterna behandlas av många myndigheter i olika medlemsstater och de registrerade därför riskerar att tappa kontrollen över vem som behandlar personuppgifterna, för vilka ändamål och hur de ska utöva sina rättigheter. |
| --- | --- |

34.

Det är viktigt att informera de registrerade på lämpligt sätt om behandlingen av deras personuppgifter och om deras rättigheter i enlighet med avsnitt IV i direktiv 95/46. Detta är ännu viktigare när personuppgifterna behandlas av många myndigheter i olika medlemsstater och de registrerade därför riskerar att tappa kontrollen över vem som behandlar personuppgifterna, för vilka ändamål och hur de ska utöva sina rättigheter.

| 35. | Datatillsynsmannen stöder härvid starkt en proaktiv metod: att förse de registrerade med uttömmande information i rätt tid i syfte att klargöra både användningen av de insamlade upplysningarna och de registrerades rättigheter. Datatillsynsmannen stöder härvid kravet från EESK (12) på att öka medvetenheten mellan alla potentiella användare av förordningen och begär samtidigt att lagstiftaren i förslaget skall införa en uttrycklig hänvisning till behovet av att förse de berörda personerna med specifik och adekvat information om behandlingen av deras personuppgifter. Detta kan göras genom att artikel 19 (Uppgifter om försäkrade personer) ändras, så att det säkerställs att de försäkrade personerna får nödvändig information. |
| --- | --- |

35.

Datatillsynsmannen stöder härvid starkt en proaktiv metod: att förse de registrerade med uttömmande information i rätt tid i syfte att klargöra både användningen av de insamlade upplysningarna och de registrerades rättigheter. Datatillsynsmannen stöder härvid kravet från EESK (12) på att öka medvetenheten mellan alla potentiella användare av förordningen och begär samtidigt att lagstiftaren i förslaget skall införa en uttrycklig hänvisning till behovet av att förse de berörda personerna med specifik och adekvat information om behandlingen av deras personuppgifter. Detta kan göras genom att artikel 19 (Uppgifter om försäkrade personer) ändras, så att det säkerställs att de försäkrade personerna får nödvändig information.

Registrerades rättigheter

| 36. | De registrerades rättigheter är särskilt relevanta i samband med de sociala trygghetssystemen, eftersom de gör det möjligt för de berörda personerna att hålla kontroll över sina (känsliga) uppgifter, att se till att de är korrekta och att kontrollera den information som ligger till grund för viktiga beslut och beviljade förmåner. Detta är särskilt relevant i ett gränsöverskridande sammanhang, när felmarginalen vid överföring av personuppgifter sannolikt är större genom att det är nödvändigt att översätta informationen. Värt att nämna är också att en mer korrekt information till följd av att de registrerade utövar sina rättigheter inte bara gynnar de berörda personerna utan också de berörda sociala myndigheterna. |
| --- | --- |

36.

De registrerades rättigheter är särskilt relevanta i samband med de sociala trygghetssystemen, eftersom de gör det möjligt för de berörda personerna att hålla kontroll över sina (känsliga) uppgifter, att se till att de är korrekta och att kontrollera den information som ligger till grund för viktiga beslut och beviljade förmåner. Detta är särskilt relevant i ett gränsöverskridande sammanhang, när felmarginalen vid överföring av personuppgifter sannolikt är större genom att det är nödvändigt att översätta informationen. Värt att nämna är också att en mer korrekt information till följd av att de registrerade utövar sina rättigheter inte bara gynnar de berörda personerna utan också de berörda sociala myndigheterna.

| 37. | Datatillsynsmannen välkomnar varmt artikel 3.2 i förslaget, där det anges att medlemsstaterna skall garantera berörda personer rätt att få tillgång till och korrigera sina personuppgifter, i enlighet med gemenskapsbestämmelserna om skydd för personuppgifter. Datatillsynsmannen föreslår dock att denna bestämmelse kompletteras med en bredare hänvisning till alla registrerades rättigheter, bland annat rätten att göra invändningar (artikel 14 i direktiv 95/46) och skyddet vid individuella beslut grundade på automatisk databehandling (artikel 15 i direktiv 95/46). |
| --- | --- |

37.

Datatillsynsmannen välkomnar varmt artikel 3.2 i förslaget, där det anges att medlemsstaterna skall garantera berörda personer rätt att få tillgång till och korrigera sina personuppgifter, i enlighet med gemenskapsbestämmelserna om skydd för personuppgifter. Datatillsynsmannen föreslår dock att denna bestämmelse kompletteras med en bredare hänvisning till alla registrerades rättigheter, bland annat rätten att göra invändningar (artikel 14 i direktiv 95/46) och skyddet vid individuella beslut grundade på automatisk databehandling (artikel 15 i direktiv 95/46).

| 38. | Dessutom rekommenderar datatillsynsmannen att förslaget skall ta vederbörlig hänsyn till behovet av att underlätta det faktiska utövandet av de registrerades rättigheter i ett gränsöverskridande sammanhang. De berörda personerna kommer att vara tvungna att utöva sina rättigheter i en situation där deras personuppgifter kommer från olika myndigheter i två eller flera länder. Det vore därför önskvärt att de registrerades rättigheter i sådana fall också kan utövas direkt via den berörda myndighet som tar emot personuppgifter från andra medlemsstater. Detta skulle innebära att den behöriga myndighet som har direktkontakt med den försäkrade personen skulle uppmanas att agera som enda instans både när det gäller de sociala förmånerna och när det gäller alla personuppgifter som behandlas i samband med dessa förmåner. En försäkrad person skull då kunna utöva sina rättigheter som registrerade via den behöriga myndigheten oavsett uppgifternas ursprung. Datatillsynsmannen uppmanar därför lagstiftaren att överväga denna möjlighet, bland annat mot bakgrund av de exempel som redan lämnats i andra kommissionsförslag (13). |
| --- | --- |

38.

Dessutom rekommenderar datatillsynsmannen att förslaget skall ta vederbörlig hänsyn till behovet av att underlätta det faktiska utövandet av de registrerades rättigheter i ett gränsöverskridande sammanhang. De berörda personerna kommer att vara tvungna att utöva sina rättigheter i en situation där deras personuppgifter kommer från olika myndigheter i två eller flera länder. Det vore därför önskvärt att de registrerades rättigheter i sådana fall också kan utövas direkt via den berörda myndighet som tar emot personuppgifter från andra medlemsstater. Detta skulle innebära att den behöriga myndighet som har direktkontakt med den försäkrade personen skulle uppmanas att agera som enda instans både när det gäller de sociala förmånerna och när det gäller alla personuppgifter som behandlas i samband med dessa förmåner. En försäkrad person skull då kunna utöva sina rättigheter som registrerade via den behöriga myndigheten oavsett uppgifternas ursprung. Datatillsynsmannen uppmanar därför lagstiftaren att överväga denna möjlighet, bland annat mot bakgrund av de exempel som redan lämnats i andra kommissionsförslag (13).

Säkerhetsåtgärder

| 39. | I förslaget har säkerhet vid behandling av uppgifter särskild relevans med tanke på den allt mer utbredda användningen av elektroniska verktyg vid olika medlemsstaters offentliga myndigheter. Översändandet kommer vidare i de flesta fall att omfatta känsliga uppgifter och det är därför, vilket även EESK har påpekat, ännu viktigare att ”garantera att denna typ av uppgifter skyddas på ett adekvat sätt och inte hamnar i fel händer” (14). |
| --- | --- |

39.

I förslaget har säkerhet vid behandling av uppgifter särskild relevans med tanke på den allt mer utbredda användningen av elektroniska verktyg vid olika medlemsstaters offentliga myndigheter. Översändandet kommer vidare i de flesta fall att omfatta känsliga uppgifter och det är därför, vilket även EESK har påpekat, ännu viktigare att ”garantera att denna typ av uppgifter skyddas på ett adekvat sätt och inte hamnar i fel händer” (14).

| 40. | Datatillsynsmannen välkomnar härvid artikel 4 i förslaget, där det anges att överlämnandet av uppgifter mellan de berörda organen ”skall ske på elektronisk väg inom gemensamma säkerhetsramar som garanterar sekretessen och skyddar informationsutbytet”. Datatillsynsmannen betonar dock att denna ”gemensamma säkerhetsram”, som skall fastställas av den administrativa kommissionen för samordningen av de sociala systemen (15), vederbörligen bör beakta de rekommendationer som utfärdats av IDABC (16) (interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare) när det gäller gemenskapens uppgiftsskyddsbestämmelser och särskilt de som gäller säkerhet vid behandling (artikel 17 i direktivet). Härvid rekommenderar datatillsynsmannen också att experter på uppgiftsskydd och säkerhet medverkar i den administrativa kommissionens verksamhet i samband härmed. |
| --- | --- |

40.

Datatillsynsmannen välkomnar härvid artikel 4 i förslaget, där det anges att överlämnandet av uppgifter mellan de berörda organen ”skall ske på elektronisk väg inom gemensamma säkerhetsramar som garanterar sekretessen och skyddar informationsutbytet”. Datatillsynsmannen betonar dock att denna ”gemensamma säkerhetsram”, som skall fastställas av den administrativa kommissionen för samordningen av de sociala systemen (15), vederbörligen bör beakta de rekommendationer som utfärdats av IDABC (16) (interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare) när det gäller gemenskapens uppgiftsskyddsbestämmelser och särskilt de som gäller säkerhet vid behandling (artikel 17 i direktivet). Härvid rekommenderar datatillsynsmannen också att experter på uppgiftsskydd och säkerhet medverkar i den administrativa kommissionens verksamhet i samband härmed.

IV.   SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 41. | Datatillsynsmannen välkomnar detta förslag såtillvida att det syftar till att främja den fria rörligheten för medborgarna och förbättra levnadsstandarden och anställningsvillkoren för EU-medborgare som flyttar inom unionen. Samordning av de sociala trygghetssystemen skulle inte kunna existera utan behandling och överföring av olika typer av personuppgifter, i många fall av känslig natur. |
| --- | --- |

41.

Datatillsynsmannen välkomnar detta förslag såtillvida att det syftar till att främja den fria rörligheten för medborgarna och förbättra levnadsstandarden och anställningsvillkoren för EU-medborgare som flyttar inom unionen. Samordning av de sociala trygghetssystemen skulle inte kunna existera utan behandling och överföring av olika typer av personuppgifter, i många fall av känslig natur.

| 42. | Det är emellertid också viktigt att det ökade utbytet av personuppgifter mellan medlemsstaternas nationella myndigheter, samtidigt som det förbättrar villkoren för människors fria rörlighet, också säkerställer en hög skyddsnivå för personuppgifter och därigenom garanterar en av EU:s grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

42.

Det är emellertid också viktigt att det ökade utbytet av personuppgifter mellan medlemsstaternas nationella myndigheter, samtidigt som det förbättrar villkoren för människors fria rörlighet, också säkerställer en hög skyddsnivå för personuppgifter och därigenom garanterar en av EU:s grundläggande rättigheter.

| 43. | Förslaget kommer att vila på den harmoniserade ram för uppgiftsskydd som fastställs i gemenskapens bestämmelser om skydd för personuppgifter och i synnerhet i direktiv 95/46/EG och nationella genomförandelagar. Datatillsynsmannen välkomnar att möjligheten att tillämpa denna ram för uppgiftsskydd nämns både i grundförordningen (EG) nr 883/2004 och i förslaget. Särskilda frågor rörande tillämpningen av uppgiftsskyddsprinciperna i samband med samordningen av de sociala trygghetssystemen bör dock få en närmare och mer explicit behandling. |
| --- | --- |

43.

Förslaget kommer att vila på den harmoniserade ram för uppgiftsskydd som fastställs i gemenskapens bestämmelser om skydd för personuppgifter och i synnerhet i direktiv 95/46/EG och nationella genomförandelagar. Datatillsynsmannen välkomnar att möjligheten att tillämpa denna ram för uppgiftsskydd nämns både i grundförordningen (EG) nr 883/2004 och i förslaget. Särskilda frågor rörande tillämpningen av uppgiftsskyddsprinciperna i samband med samordningen av de sociala trygghetssystemen bör dock få en närmare och mer explicit behandling.

| 44. | Beträffande principen om ändamålsbegränsning anser datatillsynsmannen att förslaget respekterar de grundläggande uppgiftsskyddsbestämmelserna om ändamålsbegränsning. Datatillsynsmannen noterar vidare att förbudet mot att använda personuppgifter för annat än socialförsäkringsändamål inte uttryckligen fastställs i förslaget utan följer av den tillämpliga uppgiftsskyddslagstiftningen, vilket kommer att medge undantag från denna allmänna princip endast under särskilda omständigheter och på stränga villkor. I detta sammanhang kan lagstiftaren överväga om det i förslaget särskilt skall hänvisas till de villkor på vilka socialförsäkringsuppgifter får behandlas för ett annat ändamål. |
| --- | --- |

44.

Beträffande principen om ändamålsbegränsning anser datatillsynsmannen att förslaget respekterar de grundläggande uppgiftsskyddsbestämmelserna om ändamålsbegränsning. Datatillsynsmannen noterar vidare att förbudet mot att använda personuppgifter för annat än socialförsäkringsändamål inte uttryckligen fastställs i förslaget utan följer av den tillämpliga uppgiftsskyddslagstiftningen, vilket kommer att medge undantag från denna allmänna princip endast under särskilda omständigheter och på stränga villkor. I detta sammanhang kan lagstiftaren överväga om det i förslaget särskilt skall hänvisas till de villkor på vilka socialförsäkringsuppgifter får behandlas för ett annat ändamål.

| 45. | När det gäller proportionaliteten hos de behandlade uppgifterna, de behöriga organen och lagringstiderna, betonar datatillsynsmannen att man i ett sådant komplext system, varigenom personuppgifter behandlas och skickas vidare via ett asymmetriskt nätverk av organ, särskilt bör se till att personuppgifterna behandlas av de behöriga myndigheterna under en proportionerlig tidsrymd och att dubblering av databaser undviks. I detta sammanhang kan ytterligare klargöranden om hur uppgifterna överförs och lagras införas i förslaget. |
| --- | --- |

45.

När det gäller proportionaliteten hos de behandlade uppgifterna, de behöriga organen och lagringstiderna, betonar datatillsynsmannen att man i ett sådant komplext system, varigenom personuppgifter behandlas och skickas vidare via ett asymmetriskt nätverk av organ, särskilt bör se till att personuppgifterna behandlas av de behöriga myndigheterna under en proportionerlig tidsrymd och att dubblering av databaser undviks. I detta sammanhang kan ytterligare klargöranden om hur uppgifterna överförs och lagras införas i förslaget.

| 46. | När det gäller rättsliga grunder för behandling av personuppgifter, rekommenderar datatillsynsmannen, utan att i detalj gå in på de olika specifika mekanismer som anges i förslaget, att EU-lagstiftaren ser till att var och en av de föreslagna mekanismerna för behandling och överföring av personuppgifter klart grundas på en specifik rättslig förpliktelse som direkt anges i förslaget eller på andra legitima grunder för behandling enligt artiklarna 7 och 8 i direktivet. |
| --- | --- |

46.

När det gäller rättsliga grunder för behandling av personuppgifter, rekommenderar datatillsynsmannen, utan att i detalj gå in på de olika specifika mekanismer som anges i förslaget, att EU-lagstiftaren ser till att var och en av de föreslagna mekanismerna för behandling och överföring av personuppgifter klart grundas på en specifik rättslig förpliktelse som direkt anges i förslaget eller på andra legitima grunder för behandling enligt artiklarna 7 och 8 i direktivet.

| 47. | När det gäller information till försäkrade personer, rekommenderar datatillsynsmannen att en uttrycklig hänvisning till behovet av att förse berörda personer med specifik och adekvat information om behandlingen av deras personuppgifter skall införas i förslaget. |
| --- | --- |

47.

När det gäller information till försäkrade personer, rekommenderar datatillsynsmannen att en uttrycklig hänvisning till behovet av att förse berörda personer med specifik och adekvat information om behandlingen av deras personuppgifter skall införas i förslaget.

| 48. | Beträffande de registrerades rättigheter välkomnar datatillsynsmannen varmt artikel 3.2 i förslaget och föreslår att denna bestämmelse kompletteras med en bredare hänvisning till alla registrerades rättigheter, bland annat rätten att göra invändningar och skyddet vid individuella beslut grundade på databehandling. Vidare uppmanar datatillsynsmannen lagstiftaren att göra det lättare för de registrerade att effektivt utöva sina rättigheter i ett gränsöverskridande sammanhang, genom att föreskriva att den behöriga myndighet som har direktkontakt med den försäkrade personen bör fungera som enda instans både när det gäller socialförsäkringsförmåner och i fråga om alla uppgifter som behandlas med anknytning till dessa förmåner. |
| --- | --- |

48.

Beträffande de registrerades rättigheter välkomnar datatillsynsmannen varmt artikel 3.2 i förslaget och föreslår att denna bestämmelse kompletteras med en bredare hänvisning till alla registrerades rättigheter, bland annat rätten att göra invändningar och skyddet vid individuella beslut grundade på databehandling. Vidare uppmanar datatillsynsmannen lagstiftaren att göra det lättare för de registrerade att effektivt utöva sina rättigheter i ett gränsöverskridande sammanhang, genom att föreskriva att den behöriga myndighet som har direktkontakt med den försäkrade personen bör fungera som enda instans både när det gäller socialförsäkringsförmåner och i fråga om alla uppgifter som behandlas med anknytning till dessa förmåner.

| 49. | När det gäller säkerhetsåtgärder, rekommenderar datatillsynsmannen att den ”gemensamma säkerhetsram ”för överföring av uppgifter som anges i artikel 4 i förslaget vederbörligen tar hänsyn till de relevanta rekommendationerna om uppgiftsskydd och säker behandling. I detta sammanhang bör experter på uppgiftsskydd och säkerhet medverka i den behöriga administrativa kommissionens arbete. |
| --- | --- |

49.

När det gäller säkerhetsåtgärder, rekommenderar datatillsynsmannen att den ”gemensamma säkerhetsram ”för överföring av uppgifter som anges i artikel 4 i förslaget vederbörligen tar hänsyn till de relevanta rekommendationerna om uppgiftsskydd och säker behandling. I detta sammanhang bör experter på uppgiftsskydd och säkerhet medverka i den behöriga administrativa kommissionens arbete.

Utfärdat i Bryssel den 6 mars 2007

Peter HUSTINX

Europeisk datatillsynsman

---

(1)  EUT L 281 av den 23.11.1995, s. 31

1

(2)  EUT L 8 av den 12.1.2001, s. 1

2

(3)  EUT L 166 av den 30.4.2004, s. 1

3

(4)  I december varje år offentliggör datatillsynsmannen en inventering över sina prioriteringar för det kommande året på samrådsområdet. Där förtecknas de mest relevanta kommissionsförslag som kan kräva en formell reaktion från datatillsynsmannen. De förslag som förväntas ha stor inverkan på uppgiftsskyddet ges hög prioritet. Datatillsynsmannens inventering 2007 finns på hans webbsida www.edps.europa.eu.

4

(5)  För närvarande fastställs bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda och deras familjer flyttar inom gemenskapen, EGT L 149, 5.7.1971, s. 2, och tillämpningsförordningen till denna, rådets förordning (EEG) nr 574/72 av den 21 mars 1972, EGT L 74, 27.3.1972, s. 1.

5

(6)  EGT C 38, 12.2.1999, s. 10.

6

(7)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2006 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen”, EUT C 324, 30.12.2006, s. 59.

7

(8)  Eftersom bestämmelserna i förordning nr 45/2001 återspeglar bestämmelserna i direktiv 95/46, kommer det i detta yttrande, för att underlätta för läsaren, bara att hänvisas till tillämpliga artiklar i direktivet och inte till liknande bestämmelser i förordningen.

8

(9)  Till exempel behandlas i artikel 15 i förordning (EG) nr 883/2004 och artikel 18 i detta förslag fallet med överföring av personuppgifter rörande extraanställda.

9

(10)  I sitt yttrande betonade EESK denna fråga och efterlyste en formulering ”som uttryckligen förbjuder att uppgifterna används för andra ändamål än socialförsäkringsändamål”, i likhet med artikel 84.5 b i förordning (EEG) nr 1408/71. Yttrande från EESK, punkt 4.10.2.

10

(11)  Ett exempel på sådana bestämmelser under senare tid kan sökas i kommissionens förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (KOM(2005) 649 slutlig). Särskilt i artikel 46 i detta förslag fastställs skyldigheter för de centrala nationella myndigheterna att radera uppgifter som de har mottagit från andra medlemsstaters myndigheter omedelbart efter det att de har skickat dem vidare till den behöriga nationella myndigheten. I punkt 3 anges vidare ett uttryckligt förbud mot att lagra uppgifter som har översänts enligt förordningen längre än nödvändigt och aldrig längre än ett år. Se även datatillsynsmannens yttrande om detta förslag, EUT C 242, 7.10.2006, punkterna 45-49.

11

(12)  EESK:s yttrande, punkt 1.11.

12

(13)  Ett färskt exempel finns i kommissionens förslag till rådets rambeslut om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och uppgifternas innehåll (KOM(2005) 690 slutlig). Enligt artikel 6 i förslaget tillåts den registrerade att utöva sin rätt till tillgång till sina personuppgifter inte bara genom att vända sig till den myndighet som kontrollerar uppgifterna utan även via myndigheten på sin bosättningsort. Flera exempel finns också i Schengens informationssystem.

13

(14)  EESK:s yttrande, punkt 4.10.

14

(15)  Enligt artikel 71 i förordning (EG) nr 883/2004. I artikel 4 i förslaget anges att den administrativa kommissionen skall fastställa form och metod för informationsutbytet.

15

(16)  http://ec.europa.eu/idabc/en/home

16

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/24

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4577 – Blackstone/Cardinal Health (PTS Division))

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 91/04)

Kommissionen beslutade den 3 april 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4577. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4577. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/24

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4594 – OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 91/05)

Kommissionen beslutade den 10 april 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4594. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4594. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/25

---

Eurons växelkurs (1)

25 april 2007

(2007/C 91/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3649 |
| JPY | japansk yen | 161,95 |
| DKK | dansk krona | 7,4511 |
| GBP | pund sterling | 0,68100 |
| SEK | svensk krona | 9,1746 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6416 |
| ISK | isländsk krona | 87,34 |
| NOK | norsk krona | 8,1640 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5820 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,106 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 246,30 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7000 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,7864 |
| RON | rumänsk leu | 3,3315 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,655 |
| TRY | turkisk lira | 1,8168 |
| AUD | australisk dollar | 1,6405 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5298 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,6702 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8321 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0629 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 264,92 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,5817 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,5317 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3745 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 396,02 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6686 |
| PHP | filippinsk peso | 64,498 |
| RUB | rysk rubel | 35,0650 |
| THB | thailändsk baht | 44,200 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3649

JPY

japansk yen

161,95

DKK

dansk krona

7,4511

GBP

pund sterling

0,68100

SEK

svensk krona

9,1746

CHF

schweizisk franc

1,6416

ISK

isländsk krona

87,34

NOK

norsk krona

8,1640

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5820

CZK

tjeckisk koruna

28,106

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

246,30

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7000

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,7864

RON

rumänsk leu

3,3315

SKK

slovakisk koruna

33,655

TRY

turkisk lira

1,8168

AUD

australisk dollar

1,6405

CAD

kanadensisk dollar

1,5298

HKD

Hongkongdollar

10,6702

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8321

SGD

singaporiansk dollar

2,0629

KRW

sydkoreansk won

1 264,92

ZAR

sydafrikansk rand

9,5817

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,5317

HRK

kroatisk kuna

7,3745

IDR

indonesisk rupiah

12 396,02

MYR

malaysisk ringgit

4,6686

PHP

filippinsk peso

64,498

RUB

rysk rubel

35,0650

THB

thailändsk baht

44,200

---

(1)

iKälla: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/26

---

ALLMÄNNA HELGDAGAR 2007

(2007/C 91/07)

| BELGIQUE/BELGIË | 1.1, 9.4, 30.4, 1.5, 17.5, 18.5, 28.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 16.11, 24.12, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12 |
| --- | --- |
| БЪЛГАРИЯ | 1.1, 3.3, 9.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 24.12, 25.12, 26.12; 31.12 |
| ČESKÁ REPUBLIKA | 1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| DANMARK | 1.1, 5.4, 6.4, 9.4, 4.5, 17.5, 28.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12 |
| DEUTSCHLAND | 1.1, 6.4, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| EESTI | 1.1, 24.2, 6.4, 8.4, 1.5, 27.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| ÉIRE/IRELAND | 1.1, 17.3, 9.4, 7.5, 4.6, 6.8, 29.10, 25.12, 26.12 |
| ΕΛΛΑΔΑ | 1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| ESPAÑA | 1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 15.8, 12.10, 6.12, 8.12, 25.12 |
| FRANCE | 1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 17.5, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| ITALIA | 1.1, 6.1, 9.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS | 1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 1.4, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12 |
| LATVIJA | 1.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 4.5, 13.5, 27.5, 23.6, 24.6, 18.11, 25.12, 26.12, 31.12 |
| LIETUVA | 1.1, 16.2, 11.3, 8.4, 9.4, 1.5, 6.5, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| LUXEMBOURG | 1.1, 19.2, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 23.6, 15.8, 3.9, 1.11, 25.12, 26.12 |
| MAGYARORSZÁG | 1.1, 15.3, 9.4, 1.5, 28.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| MALTA | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 6.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| NEDERLAND | 1.1, 9.4, 30.4, 5.5, 17.5, 28.5, 25.12, 26.12 |
| ÖSTERREICH | 1.1, 6.1, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 7.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| POLSKA | 1.1, 8.4, 9.4, 1.5, 3.5, 27.5, 7.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| PORTUGAL | 1.1, 6.4, 25.4, 1.5, 7.6, 10.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| ROMÂNIA | 1.1, 2.1, 9.4, 1.5, 25.12, 26.12 |
| SLOVENIJA | 1.1, 2.1, 8.2, 8.4, 9.4, 27.4, 1.5, 2.5, 27.5, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| SLOVENSKO | 1.1, 6.1, 6.4, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 11.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| SUOMI/FINLAND | 1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 23.6, 3.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| SVERIGE | 1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 27.5, 6.6, 23.6, 3.11, 25.12, 26.12 |
| UNITED KINGDOM | Wales and England: 1.1, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 27.8, 25.12, 26.12
  Northern Ireland: 1.1, 19.3, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 12.7, 27.8, 25.12, 26.12
  Scotland: 1.1, 2.1, 6.4, 7.5, 28.5, 6.8, 25.12, 26.12 |

BELGIQUE/BELGIË

1.1, 9.4, 30.4, 1.5, 17.5, 18.5, 28.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 16.11, 24.12, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12

БЪЛГАРИЯ

1.1, 3.3, 9.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 24.12, 25.12, 26.12; 31.12

ČESKÁ REPUBLIKA

1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

DANMARK

1.1, 5.4, 6.4, 9.4, 4.5, 17.5, 28.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12

DEUTSCHLAND

1.1, 6.4, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

EESTI

1.1, 24.2, 6.4, 8.4, 1.5, 27.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

ÉIRE/IRELAND

1.1, 17.3, 9.4, 7.5, 4.6, 6.8, 29.10, 25.12, 26.12

ΕΛΛΑΔΑ

1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

ESPAÑA

1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 15.8, 12.10, 6.12, 8.12, 25.12

FRANCE

1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 17.5, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

ITALIA

1.1, 6.1, 9.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS

1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 1.4, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12

LATVIJA

1.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 4.5, 13.5, 27.5, 23.6, 24.6, 18.11, 25.12, 26.12, 31.12

LIETUVA

1.1, 16.2, 11.3, 8.4, 9.4, 1.5, 6.5, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

LUXEMBOURG

1.1, 19.2, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 23.6, 15.8, 3.9, 1.11, 25.12, 26.12

MAGYARORSZÁG

1.1, 15.3, 9.4, 1.5, 28.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

MALTA

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 6.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

NEDERLAND

1.1, 9.4, 30.4, 5.5, 17.5, 28.5, 25.12, 26.12

ÖSTERREICH

1.1, 6.1, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 7.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

POLSKA

1.1, 8.4, 9.4, 1.5, 3.5, 27.5, 7.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

PORTUGAL

1.1, 6.4, 25.4, 1.5, 7.6, 10.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

ROMÂNIA

1.1, 2.1, 9.4, 1.5, 25.12, 26.12

SLOVENIJA

1.1, 2.1, 8.2, 8.4, 9.4, 27.4, 1.5, 2.5, 27.5, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

SLOVENSKO

1.1, 6.1, 6.4, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 11.11, 24.12, 25.12, 26.12

SUOMI/FINLAND

1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 23.6, 3.11, 6.12, 25.12, 26.12

SVERIGE

1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 27.5, 6.6, 23.6, 3.11, 25.12, 26.12

UNITED KINGDOM

Wales and England: 1.1, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 27.8, 25.12, 26.12

Northern Ireland: 1.1, 19.3, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 12.7, 27.8, 25.12, 26.12

Scotland: 1.1, 2.1, 6.4, 7.5, 28.5, 6.8, 25.12, 26.12

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/27

---

Sammanfattande information om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter

(2007/C 91/08)

XA-nummer: XA 2/07

Medlemsstat: Tyskland

Region: Alla tyska delstater; delstaterna fungerar som stödbeviljande myndighet

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet: Främjande av åtgärder för förbättring av husdjurs genetiska egenskaper

Rättslig grund:

Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

Stödordningens beräknade utgifter per år, eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: 20 miljoner EUR per år

Högsta tillåtna stödnivå: Högst 60 % av de utgifter som uppstår i samband med åtgärderna. Stödnivån begränsas enligt följande:

10,23 EUR per ko och år.

0,69 EUR per slaktgris för alla slaktgrisar som kontrollerats fram till slakten och sålts under budgetåret i fråga.

2,76 EUR per kull för alla griskullar som kontrollerats under budgetåret i fråga.

0,28 EUR per månad för kontrollerade nötkreatur för slakt.

0,61 EUR per djur för alla slaktlamm som kontrollerats fram till slakten och sålts under budgetåret i fråga.

Datum för genomförande: Den 1 januari 2007

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: December 2010

Stödets syfte: Framtagande och bearbetning av uppgifter om upprätthållande och förbättring av husdjurens genetiska kvalitet inom ramen för avelsprogram. Tjänsteleverantören tar proverna tar fram uppgifterna och bearbetar dem. Tjänsteleverantören får en marknadsmässig ersättning för detta som består av stödet och av ett belopp som jordbrukaren står för. Kostnader för rutinmässiga kontroller av mjölkkvaliteten ingår inte i stödprogrammet

Åtgärden stöder sig på artikel 15 (stöd till djurhållningssektorn).

Berörda(a) sektor(er): Nötkreatur-, gris- och fårhållning.

Den beviljande myndighetens namn och adress: De behöriga delstatsmyndigheterna beviljar stödet.

Webbplats: www.bmelv.de > Landwirtschaft > Förderung > GAK

Övriga upplysningar: —

XA-nummer: XA 8/07

Medlemsstat: Tyskland

Region: Alla tyska delstater; delstaterna fungerar som stödbeviljande myndighet

Benämning: Ramprogram för förbundsstatens och delstaternas gemensamma initiativ för förbättring av jordbrukets struktur och av kustskyddet

Rättslig grund: Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

Stödordningens beräknade utgifter per år: Cirka 1 miljard EUR för alla insatser i ramprogrammet: till största delen går medlen till samfinansiering av det nationella ramprogrammet enligt artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1698/2005.

Högsta stödnivå för:

| — | investeringar i jordbruksföretag, max. 40 % med ett tak på 400 000 EUR för tre budgetår, |
| --- | --- |

—

investeringar i jordbruksföretag, max. 40 % med ett tak på 400 000 EUR för tre budgetår,

| — | stöd till rådgivning för enskilda företag i samband med ledningssystem, max. 80 % med ett tak på 2 000 EUR, |
| --- | --- |

—

stöd till rådgivning för enskilda företag i samband med ledningssystem, max. 80 % med ett tak på 2 000 EUR,

| — | arrondering, max. 90 %, |
| --- | --- |

—

arrondering, max. 90 %,

| — | kostnader för att bilda producentkooperativ, max. 60 %, med ett tak på 400 000 EUR per kooperativ för 5 år. |
| --- | --- |

—

kostnader för att bilda producentkooperativ, max. 60 %, med ett tak på 400 000 EUR per kooperativ för 5 år.

Genomförandedatum:

Varaktighet:

Stödets syfte:

| — | Investeringar i jordbruksföretag (programmet för stöd till jordbruksinvesteringar (Agrarinvestitionsförderungsprogramm))
  För att främja ett konkurrenskraftigt, hållbart, miljöskonande, djurvänligt och mångsidigt jordbruk kan investeringar i jordbruksföretag som sysslar med primärproduktion av jordbruksprodukter stödjas. Härvid skall både konsumenternas intressen, landsbygdsutvecklingen och bevarandet av biologisk mångfald beaktas, men också förbättringen av levnads-, arbets- och produktionsvillkoren.
  Åtgärden grundas på artikel 4 (investeringar i jordbruksföretag). |
| --- | --- |

—

Investeringar i jordbruksföretag (programmet för stöd till jordbruksinvesteringar (Agrarinvestitionsförderungsprogramm))

För att främja ett konkurrenskraftigt, hållbart, miljöskonande, djurvänligt och mångsidigt jordbruk kan investeringar i jordbruksföretag som sysslar med primärproduktion av jordbruksprodukter stödjas. Härvid skall både konsumenternas intressen, landsbygdsutvecklingen och bevarandet av biologisk mångfald beaktas, men också förbättringen av levnads-, arbets- och produktionsvillkoren.

Åtgärden grundas på artikel 4 (investeringar i jordbruksföretag).

| — | Stöd till rådgivning för enskilda företag i samband med ledningssystem
  Stöd betalas till rådgivning för enskilda företag som går utöver rutinrådgivning, i samband med användandet av dokumentationssystem. Åtgärden skall hjälpa jordbrukare att uppfylla normerna för modernt och kvalitetsinriktat jordbruk, i synnerhet kraven i artikel 4 och 5 samt bilagorna III och IV i förordning (EG) nr 1782/2003 (tvärvillkor). Rådgivningen erbjuds av offentliga och privata rådgivningstjänster som måste vara erkända av förbundsstaterna. Uppgifterna i dokumentationssystemen skall ligga till grund för företagsinriktad rådgivning. Åtgärden riktar sig till alla stödmottagare och betalas som tillskott till rådgivningstjänsterna.
  Åtgärden grundas på artikel 15 (jordbruksrådgivning) |
| --- | --- |

—

Stöd till rådgivning för enskilda företag i samband med ledningssystem

Stöd betalas till rådgivning för enskilda företag som går utöver rutinrådgivning, i samband med användandet av dokumentationssystem. Åtgärden skall hjälpa jordbrukare att uppfylla normerna för modernt och kvalitetsinriktat jordbruk, i synnerhet kraven i artikel 4 och 5 samt bilagorna III och IV i förordning (EG) nr 1782/2003 (tvärvillkor). Rådgivningen erbjuds av offentliga och privata rådgivningstjänster som måste vara erkända av förbundsstaterna. Uppgifterna i dokumentationssystemen skall ligga till grund för företagsinriktad rådgivning. Åtgärden riktar sig till alla stödmottagare och betalas som tillskott till rådgivningstjänsterna.

Åtgärden grundas på artikel 15 (jordbruksrådgivning)

| — | Arrondering (principer för främjande av integrerad landsbygdsutveckling (främjande av omstrukturering av jordegendomen på landet))
  Stödets syfte är omstrukturering av jordegendomen på landet och den fysiska planeringen av landsbygden för att förbättra jordbrukets struktur i enlighet med lagen om arrondering och lagen om anpassning av jordbruket, inbegripet åtgärder för att garantera en hållbar och konkurrenskraftig naturförvaltning och frivilligt byte av användning. De kostnader som uppstår i samband med dessa förfaranden är stödberättigande.
  Åtgärden grundas på artikel 13 (Stöd till arrondering). |
| --- | --- |

—

Arrondering (principer för främjande av integrerad landsbygdsutveckling (främjande av omstrukturering av jordegendomen på landet))

Stödets syfte är omstrukturering av jordegendomen på landet och den fysiska planeringen av landsbygden för att förbättra jordbrukets struktur i enlighet med lagen om arrondering och lagen om anpassning av jordbruket, inbegripet åtgärder för att garantera en hållbar och konkurrenskraftig naturförvaltning och frivilligt byte av användning. De kostnader som uppstår i samband med dessa förfaranden är stödberättigande.

Åtgärden grundas på artikel 13 (Stöd till arrondering).

| — | Kostnader för att bilda producentkooperativ (Principer för främjande av förbättrad marknadsstruktur (kooperativ))
  Stödet syftar till att främja inrättandet och bedrivandet av kooperativ samt till att förbättra konkurrenskraften hos företag som bearbetar eller saluför jordbruksprodukter, för att garantera avsättningen eller skapa intäktsfördelar på producentnivå.
  Stödet bidrar till att anpassa registreringen, bearbetningen och saluförandet av jordbruksprodukter (vad gäller anbudets mängd och kvalitet) till marknadsvillkoren.
  Stödet till kooperativ grundas på artikel 9 (stöd till producentkooperativ). |
| --- | --- |

—

Kostnader för att bilda producentkooperativ (Principer för främjande av förbättrad marknadsstruktur (kooperativ))

Stödet syftar till att främja inrättandet och bedrivandet av kooperativ samt till att förbättra konkurrenskraften hos företag som bearbetar eller saluför jordbruksprodukter, för att garantera avsättningen eller skapa intäktsfördelar på producentnivå.

Stödet bidrar till att anpassa registreringen, bearbetningen och saluförandet av jordbruksprodukter (vad gäller anbudets mängd och kvalitet) till marknadsvillkoren.

Stödet till kooperativ grundas på artikel 9 (stöd till producentkooperativ).

Berörd(a) sektor(er): Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress: De behöriga delstatsmyndigheterna beviljar stödet.

Webbplats: www.bmelv.de > Landwirtschaft > Förderung > GAK > Rahmenplan 2007

Grundsätze für die einzelbetriebliche Förderung landwirtschaftlicher Unternehmen

Grundsätze für die Förderung der integrierten ländlichen Entwicklung (Förderung der Neuordnung des ländlichen Grundbesitzes)

Grundsätze für die Förderung zur Marktstrukturverbesserung (Zusammenschlüsse)

http://www.bmelv.de/cln_044/nn_751002/DE/04-Landwirtschaft/Foerderung/GAK/Rahmenplan/Rahmenplan2007.html__nnn=true

Övriga upplysningar: —

XA-nummer: XA 9/07

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provinsen Noord-Brabant

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd:

Rättslig grund: Volgens AWB (art. 4:23 lid 3 sub d) en provinciale ASV (art. 33) aangemerkt als incidentele subsidie

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: 38 000 EUR under 2007

Högsta stödnivå: 40 %

Datum för genomförande: februari-mars 2007

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: December 2007

Stödets syfte: Installation av den nya generationens luftrenare som minskar utsläppen av lukt, ammoniak och stoft i (ännu) större utsträckning. Dessa luftrenare skall demonstreras, testas och undersökas under tre års tid. Stödet avser investeringar i miljöinsatser utöver vad som föreskrivs i lag, för förbättring av luftkvaliteten.

Ange vilken av artiklarna 4-12 som tillämpas och de stödberättigande kostnader som omfattas av stödordningen eller det enskilda stödet: Artikel 4.2 b, 4.3 d och 4.4. a.

Sektor(er) av ekonomin som berörs: Animalieproduktion, i synnerhet grishållning

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Noord-Brabant |
| --- |
| Brabantlaan 1 |
| Postbus 90151 |
| 5200 MC 's-Hertogenbosch |
| Nederland |

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC 's-Hertogenbosch

Nederland

Webbadresser för den rättsliga grunden: http://wettenbank.sdu.nl/wettenbank.sdu.nl/demo/awb_main.html

http://www.brabant.nl/Beleid/Regels%20en%20kaders/Algemene%20subsidieverordening.aspx?docindexid={6E5EE4A7-1D3F-480A-900D-975DD48879C6}

Övriga upplysningar: —

XA-nummer: XA 11/07

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provinsen Limburg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (stödordning för fysisk planering på landsbygden i regionen Limburg)

Punkt 1.1 Skiftesomfördelning och överenskommelse om markbyte för strukturförbättring i jordbruket (notarie- och fastighetsregisterkostnader)

Punkt 6.4 Incitament för grundvattenskonande markanvändning (Skiftesomfördelning: notarie- och fastighetsregisterkostnader)

Rättslig grund: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: Cirka 10 000 000 EUR för perioden 2007-2013

Högsta stödnivå: Maximalt 100 % av notarie- och fastighetsregisterkostnader (mät- och registreringskostnader)

Datum för genomförande: Stödet betalas först ut när stödordningen inrichting Landelijk Gebied Limburg (fysisk planering på landsbygden i regionen Limburg) har godkänts av ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet i enlighet med artikel 11.3 i Wet Inrichting Landelijk Gebied, och tidigast efter det att stödordningen har offentliggjorts i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1857/2006.

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Från 2007 till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till överenskommelser om markbyte, för att täcka rättsliga och administrativa kostnader enligt artikel 13.

Berörd(a) sektor(er): Stödet beviljas små och medelstora jordbruksföretag som är verksamma inom primär produktion av jordbruksprodukter.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Webbadress: www.limburg.nl

Övriga upplysningar: —

XA-nummer: XA 12/07

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provinsen Limburg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Förordning om stöd till utveckling av landsbygdsområden i provinsen Limburg)

Punkt 1.2: Planerade etableringar av företag med intensiv djuruppfödning

Punkt 1.4: Sammanslagning av anläggningar för intensiv djuruppfödning på hållbara arealer

Punkt 1.5: Förbättring av kunskaper och innovation inom jordbruket (Greenport)

Punkt 1.9: Extensifiering av anläggningar med mjölkproduktion

Punkt 6.1: Återställande av naturområden med uttorkad mark

Punkt 6.4: Främjande av grundvattenvänlig markanvändning

Rättslig grund: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd:

| — | Punkt 1.2: 3 000 000 EUR för perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.2: 3 000 000 EUR för perioden 2007-2013.

| — | Punkt 1.4: 60 000 EUR för perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.4: 60 000 EUR för perioden 2007-2013.

| — | Punkt 1.5: 1 250 000 EUR för perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.5: 1 250 000 EUR för perioden 2007-2013.

| — | Punkt 1.9: 4 500 000 EUR för perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.9: 4 500 000 EUR för perioden 2007-2013.

| — | Punkt 6.1: 3 000 000 EUR för perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

—

Punkt 6.1: 3 000 000 EUR för perioden 2007-2013.

| — | Punkt 6.4: 1 200 000 EUR för perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

—

Punkt 6.4: 1 200 000 EUR för perioden 2007-2013.

(Dessa belopp utgör en skattning av den maximala del av de disponibla medel som tillfaller lantbrukarna Med stöd av dessa punkter kommer nämligen stöd att beviljas även till icke-företagare).

Högsta stödnivå:

| — | Punkt 1.2: högst 60 % av de stödberättigande kostnaderna, dock högst 1,2 miljoner EUR per projekt, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.2: högst 60 % av de stödberättigande kostnaderna, dock högst 1,2 miljoner EUR per projekt, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c.

| — | Punkt 1.9: högst 60 % av de stödberättigande kostnaderna, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.9: högst 60 % av de stödberättigande kostnaderna, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c.

| — | Punkt 6.1: högst 60 % av de stödberättigande kostnaderna, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c. |
| --- | --- |

—

Punkt 6.1: högst 60 % av de stödberättigande kostnaderna, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c.

| — | Punkt 1.4: högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna, dock högst 20 000 EUR per projekt, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.4: högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna, dock högst 20 000 EUR per projekt, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c.

| — | Punkt 1.5: högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna, dock högst 1,25 miljoner EUR, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.5: högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna, dock högst 1,25 miljoner EUR, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c.

| — | Punkt 6.4: högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna, dock högst 50 000 EUR per projekt, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c. |
| --- | --- |

—

Punkt 6.4: högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna, dock högst 50 000 EUR per projekt, i enlighet med artikel 4.2 e och 4.4 a-c.

(endast för jordbrukare; med stöd av dessa punkter kommer nämligen stöd att beviljas även till icke-företagare).

Datum för genomförande: Stödet betalas ut först när Subsidieverordening inrichting Landelijk Gebied Limburg har godkänts av Ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet i enlighet med artikel 11.3 i Wet Inrichting Landelijk Gebied (Lagen om utveckling av landsbygdsområden) och tidigast efter det att stödförordningen har offentliggjorts i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1857/2006.

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Från 2007 till och med den 31 december 2013.

Stödets syfte:

| — | Punkt 1.2: Stödet avser kostnader för genomförbarhetsstudier och företagsplaner samt byggande och förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.2: Stödet avser kostnader för genomförbarhetsstudier och företagsplaner samt byggande och förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d.

| — | Punkt 1.9: Stödet avser kostnader för byggande och förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.9: Stödet avser kostnader för byggande och förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d.

| — | Punkt 6.1: Stödet avser kostnader för byggande och förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d. |
| --- | --- |

—

Punkt 6.1: Stödet avser kostnader för byggande och förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d.

| — | Punkt 1.4: Stödet avser kostnader för genomförbarhetsstudier och företagsplaner i samband med byggande och förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.4: Stödet avser kostnader för genomförbarhetsstudier och företagsplaner i samband med byggande och förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d.

| — | Punkt 1.5: Stödet avser kostnader för genomförbarhetsstudier och företagsplaner samt byggande och förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d. |
| --- | --- |

—

Punkt 1.5: Stödet avser kostnader för genomförbarhetsstudier och företagsplaner samt byggande och förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d.

| — | Punkt 6.4: Stödet avser kostnader för genomförbarhetsstudier och företagsplaner i samband med förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d. |
| --- | --- |

—

Punkt 6.4: Stödet avser kostnader för genomförbarhetsstudier och företagsplaner i samband med förbättring av fast egendom i enlighet med målen i artikel 4.3 a-d.

Berörd(a) sektor(er): Stödet beviljas små och medelstora jordbruksföretag som är verksamma inom primär produktion av jordbruksprodukter.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Webbadress: www.limburg.nl

Övriga upplysningar: —

XA-nummer: XA 14/07

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provinsen Limburg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Förordning om stöd till utveckling av landsbygdsområden i provinsen Limburg),

Punkt 5.1: Anläggning, återställande och underhåll av naturliga, delvis naturliga och kulturhistoriska landskapsenheter.

Rättslig grund: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: 400 000 EUR för perioden 2007-2013.

(Detta belopp utgör en skattning av den maximala del av de disponibla medel som tillfaller lantbrukarna. Med stöd av denna punkt kommer nämligen stöd att beviljas även till icke-företagare).

Högsta stödnivå: Högst 100 % av de stödberättigande kostnaderna för icke-produktiva landskapselement och högst 60 % för (delvis) produktiva landskapselement. Av stödet får högst 10 000 EUR per år beviljas som ersättning för arbete som jordbrukaren själv eller dennes anställda utför. (endast för jordbrukare; med stöd av denna punkt kommer nämligen stöd att beviljas även till icke-företagare).

Datum för genomförande: Stödet betalas ut först när Subsidieverordening inrichting Landelijk Gebied Limburg har godkänts av Ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet i enlighet med artikel 11.3 i Wet Inrichting Landelijk Gebied (Lagen om utveckling av landsbygdsområden) och tidigast efter det att stödförordningen har offentliggjorts i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1857/2006.

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Från och med 2007 till och med den 31 december 2013.

Stödets syfte: Stödet syftar till att bevara traditionella landskap genom att ersätta kostnader för anläggning och återställande av traditionella landskapselement som t.ex. fruktträdgårdar med högstamträd, läplanteringar med busksnår, rader av hamlade träd, jordvallar med busksnår anlagda för att förhindra erosion, hålvägar och gölar, i enlighet med artikel 5.

Berörd(a) sektor(er): Stödet beviljas små och medelstora jordbruksföretag som är verksamma inom primär produktion av jordbruksprodukter.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Webbadress: www.limburg.nl

Övriga upplysningar: —

XA-nummer: XA 15/07

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provinsen Limburg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Förordning om stöd till utveckling av landsbygdsområden i provinsen Limburg)

Paragraaf 1.14 Verplaatsing melkveehouderijen (Flyttning av anläggningar med mjölkboskap)

Rättslig grund: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: Punkt 1.14: 700 000 EUR för perioden 2007-2013.

Högsta stödnivå: Paragraf 1.14: Högst 40 % av kostnaderna för att montera ned anläggningen på det gamla driftsstället, flytta den och åter bygga upp den på det nya driftsstället, dock högst 100 000 EUR per flyttning.

Datum för genomförande: Stödet betalas ut först när Subsidieverordening inrichting Landelijk Gebied Limburg har godkänts av Ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet i enlighet med artikel 11.3 i Wet Inrichting Landelijk Gebied (Lagen om utveckling av landsbygdsområden) och tidigast efter det att stödförordningen har offentliggjorts i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1857/2006.

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Från 2007 till och med den 31 december 2013.

Stödets syfte: Flyttning och nedläggning av jordbruksanläggningar i det allmänna intresset, särskilt för att skydda naturen och bevara landskapets och miljöns kvalitet i enlighet med artikel 6.

Berörd(a) sektor(er): Stödet beviljas små och medelstora jordbruksföretag som är verksamma inom primär produktion av jordbruksprodukter.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Webbadress: www.limburg.nl

Övriga upplysningar: —

XA-nummer: XA 16/07

Medlemsstat: Tjeckien

Region: —

Stödordningens namn, eller namnet på det företag som får enskilt stöd: Podpora poradenství v zemědělství – Metodická činnost k podpoře zemědělského poradenského systému

Rättslig grund: Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: Högst 15,0 miljoner CZK

Högsta tillåtna stödnivå: Högst 100 % av stödberättigande kostnader, dock högst 500 000 CZK per metodstöd.

Datum för genomförande: Fr.o.m. den 16 februari 2007

Stödordningens eller det individuella stödets varaktighet:: T.o.m. den 31 december 2013

Stödets syfte: Stödet baseras på artikel 15, ”Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn”, i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006.

Det syftar till att stödja metodverksamhet i samband med rådgivning inom jordbruket. Metodstöd skall tas fram för att införa vetenskapliga rön och forskningsrön i jordbruksverksamheten, framför allt rörande rättsliga krav och adekvat jordbruksarbete.

De sökandes projekt skall avse utarbetandet av metodstöd för jordbruksföretag och rådgivare. De projekt kommer att väljas ut som bäst motsvarar verksamhetens krav. Urvalet skall ske på Tjeckiens jordbruksministerium av en kommission på avdelningen för forskning, utbildning och basverksamheter. Denna skall bistås av företrädare från jordbruket, på förslag av jordbruksministeriets nationella utskott för rådgivning som avser jordbruket och landsbygdens utveckling. Projekten kommer att prioriteras i enlighet med en poängsättning och bidrag kommer att ges till de sökande i prioritetsordning, inom ramen för bidragsmedlen.

Berörd(a) sektor(er): Primär produktion av jordbruksprodukter

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Ministerstvo zemědělství ČR |
| --- |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |

Ministerstvo zemědělství ČR

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Webbplats: http://www.mze.cz/Index.aspx?deploy=1802&typ=2&ch=74&ids=1802&val=1802

Övriga upplysningar: Jordbruksministeriet meddelar att kraven i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 skall följas, dvs. stödet skall inriktas på små och medelstora företag inom primär produktion av jordbruksprodukter, särskilt kraven i artikel 15 i förordningen

Projekten kommer främst att läggas fram av offentliga forskningsinstitut och högskolor men även av andra som sysslar med forskning. Åtgärden syftar till att föra in forskningsrön i jordbruksverksamheten. Projekten skall vara inriktade på att föreslå och sprida metodmaterial som kan användas vid förvaltningen av jordbruksföretag. Kriterierna för urvalsförfarandet ingår i de offentliggjorda bidragsreglerna.

XA-nummer: XA 17/07

Medlemsstat: Tjeckien

Region: —

Stödordningens namn eller namnet på det företag som får enskilt stöd:: Podpora poradenství v zemědělství – Regionální přenos informací o realizaci společné zemědělské politiky, zejména požadavků na plnění cross compliance, zajišťovaný prostřednictvím Krajských informačních středisek pro rozvoj zemědělství a venkova (KIS)

Rättslig grund: Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: Högst 10,0 miljoner CZK

Högsta tillåtna stödnivå: Högst 100 % av stödberättigande kostnader, dock högst 500 000 CZKper år och länsinformationscentrum för jordbrukets och landsbygdens utveckling, som skall fortsätta hjälpa slutanvändarna, dvs. mottagarna av teknisk hjälp.

Datum för genomförande: Fr.o.m. den 16 februari 2007.

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: T.o.m. den 31 december 2013.

Stödets syfte: Stödet baseras på artikel 15, ”Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn”, i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006

Syftet är att stödja godkända rådgivares rådgivning inom jordbruket, regional informationsspridning om den gemensamma jordbrukspolitiken och om kraven på god jordbrukssed, information om program för landsbygdens utveckling, konsumentskydd (livsmedelssäkerhet)

Informationen skall lämnas gratis och på olika sätt, främst via elektronisk kommunikation (internet, e-post, SMS) men även skriftligt (brev, informationsblad osv.) samt genom personlig kontakt (under seminarier och konsultationer). Den skall utan begränsning ges till alla länets målgrupper med inriktning på jordbrukets problem och landsbygdens utveckling.

Följande utgifter är stödberättigande:

Faktiska utgifter för organisering av informationstjänster

Resekostnader

Arvoden för rådgivning som inte är varaktig eller regelbunden och inte ingår i företagets löpande rörelsekostnader.

Berörd(a) sektor(er): Primär produktion av jordbruksprodukter

Den beviljande myndighetens namn och adress::

| Ministerstvo zemědělství ČR |
| --- |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |

Ministerstvo zemědělství ČR

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Webbplats: http://www.mze.cz/Index.aspx?deploy=1802&typ=2&ch=74&ids=1802&val=1802

Övriga upplysningar: Jordbruksministeriet meddelar att kraven i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 skall följas, dvs. stödet skall inriktas på små och medelstora företag inom primär produktion av jordbruksprodukter, särskilt kraven i artikel 15 i förordningen.

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/33

---

Allmänna helgdagar 2007 i EES, Efta-länderna och institutionerna inom EES

(2007/C 91/09)

| 2007 | Island | Liechtenstein | Norge | Eftas övervakningsmyndighet | Eftadomstolen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 januari | X | X | X | X | X |
| 2 januari | | X | | | |
| 6 januari | | X | | | |
| 2 februari | | X | | | |
| 20 februari | | X | | | |
| 19 mars | | X | | | |
| 5 april | X | | X | | |
| 6 april | X | X | X | X | |
| 9 april | X | X | X | X | X |
| 19 april | X | | | | |
| 1 maj | X | X | X | X | X |
| 17 maj | X | X | X | X | X |
| 18 maj | | | | X | |
| 28 maj | X | X | X | X | X |
| 7 juni | | X | | | |
| 17 juni | X | | | | |
| 23 juni | | | | | X |
| 6 augusti | X | | | | |
| 15 augusti | | X | | | X |
| 8 september | | X | | | |
| 1 november | | X | | X | X |
| 8 december | | X | | | |
| 24 december | | X | | | |
| 25 december | X | X | X | X | X |
| 26 december | X | X | X | X | X |
| 31 december | | X | | | |

2007

Island

Liechtenstein

Norge

Eftas övervakningsmyndighet

Eftadomstolen

1 januari

X

X

X

X

X

2 januari

X

6 januari

X

2 februari

X

20 februari

X

19 mars

X

5 april

X

X

6 april

X

X

X

X

9 april

X

X

X

X

X

19 april

X

1 maj

X

X

X

X

X

17 maj

X

X

X

X

X

18 maj

X

28 maj

X

X

X

X

X

7 juni

X

17 juni

X

23 juni

X

6 augusti

X

15 augusti

X

X

8 september

X

1 november

X

X

X

8 december

X

24 december

X

25 december

X

X

X

X

X

26 december

X

X

X

X

X

31 december

X

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/34

---

STATLIGT STÖD – STORBRITANNIEN

Statligt stöd nr C 7/07 (f.d. NN 82/06 och NN 83/06) – Stöd som påstås ha beviljats Royal Mail och POL

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 91/10)

Genom den skrivelse, daterad den 21 februari 2007 som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Storbritannien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende vissa åtgärder.

Kommissionen har beslutat att inte göra invändningar mot vissa övriga åtgärder, i enlighet med vad som beskrivs i den skrivelse som följer på denna sammanfattning.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på det stöd avseende vilket kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| SPA 3 6/5 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

SPA 3 6/5

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Storbritannien. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

De åtgärder som föranledde kommissionen att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget kom till dess kännedom antingen genom klagomål eller genom skriftväxling med de brittiska myndigheterna med anledning av sådana klagomål. Ingen av åtgärderna har anmälts till kommissionen.

DE ÅTGÄRDER AVSEENDE VILKA KOMMISSIONEN INLEDER FÖRFARANDET

Stödmottagare

Mottagare av det påstådda statliga stödet är Royal Mail Group plc (RM), som är ett bolag som staten äger till 100 % via holdingbolaget Royal Mail Holdings plc. RM är den största postoperatören i Storbritannien och hade ett lagstadgat monopol på största delen av de grundläggande brevtjänsterna fram till slutet av 2005. Postkontorsnätet drivs av POL, som är ett dotterbolag till RM. RM har en särskild division för pakettjänster, Parcelforce. Parcelforce hade gjort förlust sedan 1991, och bortsett från ett svagt positivt rörelseresultat 1995/1996 och trots flera försök till omstrukturering gick företaget med förlust tills det blev lönsamt igen 2005.

2001 års lån

I februari 2001 beviljade de brittiska myndigheterna ett lån på 500 miljoner GBP till RM för att finansiera utlandsförvärv inom affärsområdet brev- och pakettjänster. Lånet skall betalas tillbaka under perioden 2021–2025 och genomsnittsräntan ligger på cirka 5,8 %. De brittiska myndigheterna har i sin skriftväxling med kommissionen uppgett att lånet beviljats på marknadsvillkor och utifrån råd från konsulter som anlitats. Dessutom har de påpekat att lånet inte var avsett för någon omstrukturering av Parcelforce, att villkoren inte var kopplade till någon sådan omstrukturering och att lånet enbart var avsett för utlandsförvärv.

Lånefaciliteterna

År 2003 ställde de brittiska myndigheterna olika lånefaciliteter till RM:s förfogande för att finansiera företagets ”saneringsplan”. Lånefaciliteterna bestod av ett lån på 544 miljoner GBP från National Loans Fund (NLF) som RM:s samlade likvida medel utgör säkerhet för, och två av myndigheterna förvärvade obligationer (på 300 miljoner respektive 200 miljoner GBP) som emitterats av RM. De brittiska myndigheterna har i sin skriftväxling med kommissionen uppgett att lånefaciliteterna beviljats på marknadsvillkor och utifrån råd från konsulter som anlitats. I oktober 2006 hade lånefaciliteterna ännu inte utnyttjats, och lånet på 200 miljoner GBP hade löpt ut. Trots det hade RM betalat avgifter. I maj 2006 tillkännagav de brittiska myndigheterna sin avsikt att förlänga de återstående lånefaciliteternas giltighetstid och att höja nivån från 844 miljoner GBP till 900 miljoner GBP.

Spärrkontot för pensioner

År 2006 beslutade de brittiska myndigheterna inrätta ett ”spärrkonto ”med likvida medel ur RM:s reserver, som de brittiska myndigheterna har särskild kontroll över enligt artikel 72 i lagen om posttjänster (Postal Services Act) från år 2000. Kontot kan under vissa omständigheter utnyttjas av Royal Mail Pension Plan (RMPP), om RM inte kan fullgöra sina förpliktelser. Bakgrunden var att RM:s olika pensionssystem, av vilka RMPP är ojämförligt störst, uppvisade ett underskott på sammanlagt 5,6 miljarder GBP i bokslutet för 2005/2006. Tack vare detta konto kan RM komma överens med förvaltarna av RMPP om en längre period för att minska underskottet och därmed minska sina pensionsinbetalningar under de kommande åren. Enligt de brittiska myndigheterna är användningen av reserverna för detta ändamål det mest lönsamma för RM, och värdet på de brittiska myndigheternas aktieinnehav kommer att öka om RM får slutföra sin strategiplan. Kommissionen konstaterar att denna åtgärd omfattas av fasta åtaganden och redan fått konsekvenser och anser därför att åtgärden redan har genomförts.

Aktieägarlånet på 300 miljoner GBP

Den 8 februari 2007 tillkännagav de brittiska myndigheterna pensionsåtgärden, lånefaciliteten på 900 miljoner GBP och också ett nytt lån på 300 miljoner GBP till Royal Mail.

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

Förekomst av stöd

Lånet från 2001 skall betalas tillbaka under perioden 2021–2025, och den genomsnittliga räntan ligger betydligt under den referensränta som tillämpades i Storbritannien när Storbritannien underrättade kommissionen om att lånet hade beviljats. Referensräntan var då 7,06 %. De brittiska myndigheterna har lagt fram vissa bevis för att räntorna på ett sådant långfristigt lån vid den tidpunkten kunde ligga under referensräntan (som grundar sig på femåriga räntesatser) utan att det stred mot den marknadsekonomiska investerarprincipen. Bevisen förefaller emellertid också tyda på att en del av lånet beviljades 1999 och 2000. Detta strider inte bara mot tidigare information utan avser också en period då referensräntan var ännu högre (7,64 % år 2000).

De lånefaciliteter som beviljades 2003 utnyttjades inte. Enbart detta gör det dock inte möjligt att konstatera att lånefaciliteterna inte gav någon fördel, eftersom tillgången till lånefaciliteter har ett ”optionsvärde ”för företaget. År 2003 kunde man inte veta att lånefaciliteterna inte skulle utnyttjas. De lånefaciliteter från 2003 som fortfarande fanns i oktober 2006 skall förlängas, med ändrade villkor. De brittiska myndigheterna underrättade den 31 oktober kommissionen om att förhandlingar om villkoren fortfarande pågick. På grundval av tillgänglig information kan kommissionen inte utesluta att det är fråga om ett inslag av stöd.

En effekt av spärrkontot för pensioner, som är klart selektivt till fördel för RM, är att det minskar de pensionsinbetalningar RM måste göra till RMPP för att minska sitt nuvarande underskott. Det tyder på att åtgärden kan ge RM en fördel och därför kan utgöra statligt stöd. De brittiska myndigheterna har hävdat att åtgärden kan motiveras som ett agerande av en investerare i en marknadsekonomi, eftersom den ger RM en möjlighet att modernisera sin verksamhet med hjälp av den nuvarande strategiplanen. Kommissionen tvivlar dock på det här argumentet, som inte backats upp med beräkningar eller ekonomisk analys, och den kan inte frigöra sig från misstankar om att det kan vara fråga om stöd.

Kommissionen har inte underrättats om villkoren för lånet på 300 miljoner GBP. Eftersom lånet ingår i ett paket av åtgärder som kommissionen fortfarande misstänker kan innehålla statligt stöd, kan lånevillkoren i inga händelser bedömas separat.

Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

Det förefaller inte möjligt att betrakta artikel 86.2 som rättslig grund för dessa åtgärder. De brittiska myndigheterna har explicit kopplat 2001 års lån och lånefaciliteterna till andra projekt än tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, nämligen RM:s utlandsförvärv och den ”förnyelseplan ”som antogs 2003. Spärrkontot för pensioner och aktieägarlånet på 300 miljoner GBP har inte heller kopplats till någon tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahållits av RM.

Om dessa åtgärder innehåller statligt stöd förefaller deras förenlighet med den gemensamma marknaden endast kunna motiveras med hjälp av artikel 87.3 c i fördraget. Åtgärderna verkar dock inte vara förenliga med någon av de regler kommissionen utfärdat hittills om tillämpningen av det stycket i artikeln. Om det är fråga om statligt stöd hyser kommissionen därför tvivel om huruvida åtgärderna är förenliga med den gemensamma marknaden.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd återkrävas från mottagaren.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities on the aid/measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty. The Commission decided not to raise any objections to certain other measures, as described in this letter.

1.   PROCEDURAL ASPECTS

| (1) | On 3 December 2002, Deutsche Post (DP) lodged a complaint against alleged cross-subsidies granted to the parcel activities of Royal Mail Group (RM). |
| --- | --- |

(1)

On 3 December 2002, Deutsche Post (DP) lodged a complaint against alleged cross-subsidies granted to the parcel activities of Royal Mail Group (RM).

| (2) | In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the complaint by letters of 25 February 2003 and 13 February 2004, and by email dated 17 December 2003. This information included certain other Government measures in relation to Royal Mail. |
| --- | --- |

(2)

In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the complaint by letters of 25 February 2003 and 13 February 2004, and by email dated 17 December 2003. This information included certain other Government measures in relation to Royal Mail.

| (3) | On 27 May 2003, the Commission approved a series of measures in favour of Post Office Limited (“POL”) which is a subsidiary of RM (case N 784/02) (1). Under these measures, compensation was granted to POL, financed through a reserve constituted from surplus cash generated by RM. On 22 February 2006 the Commission raised no objection to continuation of one of these measures (rural network support) for a further period (case N 166/05). |
| --- | --- |

(3)

On 27 May 2003, the Commission approved a series of measures in favour of Post Office Limited (“POL”) which is a subsidiary of RM (case N 784/02) (1). Under these measures, compensation was granted to POL, financed through a reserve constituted from surplus cash generated by RM. On 22 February 2006 the Commission raised no objection to continuation of one of these measures (rural network support) for a further period (case N 166/05).

| (4) | On 8 October 2003, DP lodged an action for annulment (T-343/03) against the N 784/02 Commission Decision, arguing that this decision had implicitly rejected its CP 206/02 complaint. On 16 November 2005, the Court of First Instance rejected the action of DP saying that the N 784/02 Decision did not imply the rejection of the complaint and that the Commission was carrying on investigations (as demonstrated by the correspondence presented before the Court). |
| --- | --- |

(4)

On 8 October 2003, DP lodged an action for annulment (T-343/03) against the N 784/02 Commission Decision, arguing that this decision had implicitly rejected its CP 206/02 complaint. On 16 November 2005, the Court of First Instance rejected the action of DP saying that the N 784/02 Decision did not imply the rejection of the complaint and that the Commission was carrying on investigations (as demonstrated by the correspondence presented before the Court).

| (5) | On 10 August 2006, DP sent a letter which invited the Commission to take a position on its complaint of 2002 within the period of two months, on the basis of Article 232 of the Treaty. The same letter contained information concerning a series of alleged new State aid measures. These measures are distinct from those which were the subject of the complaint of 2002 and the complaint against them was therefore treated as a separate complaint which was attributed the reference CP 221/06, subsequently NN 83/06. The alleged measures were as follows:






  — | a transfer of GBP 850 million to a special account dedicated to finance RM's pensions, |
| --- | --- | --- |

(5)

On 10 August 2006, DP sent a letter which invited the Commission to take a position on its complaint of 2002 within the period of two months, on the basis of Article 232 of the Treaty. The same letter contained information concerning a series of alleged new State aid measures. These measures are distinct from those which were the subject of the complaint of 2002 and the complaint against them was therefore treated as a separate complaint which was attributed the reference CP 221/06, subsequently NN 83/06. The alleged measures were as follows:

—

a transfer of GBP 850 million to a special account dedicated to finance RM's pensions,

| — | decision of Department of Trade and Industry to increase the amount of a loan granted to RM from GBP 844 million to GBP 900 million, |
| --- | --- |

—

decision of Department of Trade and Industry to increase the amount of a loan granted to RM from GBP 844 million to GBP 900 million,

| — | violation of DG Comp's N 166/05 Decision concerning support for POL's rural network, since GBP 150 million was transferred to POL directly from the State budget and not, as approved by the Decision, from a special, ring-fenced reserve. |
| --- | --- |

—

violation of DG Comp's N 166/05 Decision concerning support for POL's rural network, since GBP 150 million was transferred to POL directly from the State budget and not, as approved by the Decision, from a special, ring-fenced reserve.

| (6) | In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the two complaints by letters of 6 October and 31 October 2006. By letter of 5 December 2006 they supplemented this information with respect to one of the other measures mentioned at paragraph (3) above. |
| --- | --- |

(6)

In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the two complaints by letters of 6 October and 31 October 2006. By letter of 5 December 2006 they supplemented this information with respect to one of the other measures mentioned at paragraph (3) above.

| (7) | By letter of 27 October 2006, the Mail Competition Forum (MCF), a body representing entrants to the postal market in the UK, submitted a complaint about the special account dedicated to finance RM's pensions also covered by DP's second complaint. The complaint of MCF was attributed the reference CP 164/06, subsequently NN 82/06. A non-confidential version of the complaint was sent to the UK authorities on 20 November 2006. The UK authorities supplied some comments on the complaint by letter of 19 December 2006. |
| --- | --- |

(7)

By letter of 27 October 2006, the Mail Competition Forum (MCF), a body representing entrants to the postal market in the UK, submitted a complaint about the special account dedicated to finance RM's pensions also covered by DP's second complaint. The complaint of MCF was attributed the reference CP 164/06, subsequently NN 82/06. A non-confidential version of the complaint was sent to the UK authorities on 20 November 2006. The UK authorities supplied some comments on the complaint by letter of 19 December 2006.

| (8) | By letter of 7 December 2006 the Commission informed DP that it did not see sufficient grounds for continuing the investigation concerning complaint CP 206/02, and that if it did not hear from DP within 20 working days, the complaint would be considered withdrawn. No response was received within the deadline. That complaint is therefore considered withdrawn and the specific allegations made in it are not treated in this decision. |
| --- | --- |

(8)

By letter of 7 December 2006 the Commission informed DP that it did not see sufficient grounds for continuing the investigation concerning complaint CP 206/02, and that if it did not hear from DP within 20 working days, the complaint would be considered withdrawn. No response was received within the deadline. That complaint is therefore considered withdrawn and the specific allegations made in it are not treated in this decision.

| (9) | On 7 December 2006 the United Kingdom notified the proposed extension of another of the measures in favour of POL (debt payment funding) covered by N 784/02 which was otherwise due to expire in 2007. The Commission is treating this notification (N 822/06) in a separate decision. |
| --- | --- |

(9)

On 7 December 2006 the United Kingdom notified the proposed extension of another of the measures in favour of POL (debt payment funding) covered by N 784/02 which was otherwise due to expire in 2007. The Commission is treating this notification (N 822/06) in a separate decision.

| (10) | On 8 February 2007 the UK authorities communicated to the Commission the terms of an announcement concerning the pensions measure, the GBP 900 million loan facility and also a new loan of GBP 300 million to Royal Mail. |
| --- | --- |

(10)

On 8 February 2007 the UK authorities communicated to the Commission the terms of an announcement concerning the pensions measure, the GBP 900 million loan facility and also a new loan of GBP 300 million to Royal Mail.

2.   DESCRIPTION OF THE MEASURES

2.1.   The beneficiary of the alleged State aid

| (11) | The beneficiary of the alleged State aid is Royal Mail Group plc (RM) which (through a holding company, Royal Mail Holdings plc) is a 100 % State-owned company. RM is the UK's main postal operator and had a legal monopoly over most basic letter services until the end of 2005. The post office network is operated by POL, which is a subsidiary of RM. |
| --- | --- |

(11)

The beneficiary of the alleged State aid is Royal Mail Group plc (RM) which (through a holding company, Royal Mail Holdings plc) is a 100 % State-owned company. RM is the UK's main postal operator and had a legal monopoly over most basic letter services until the end of 2005. The post office network is operated by POL, which is a subsidiary of RM.

| (12) | Before 2001, the postal activities in the UK were carried out by The Post Office Corporation, a statutory body created by the Post Office Act 1969. The assets and liabilities of The Post Office Corporation were transferred to Consignia Holdings (now renamed Royal Mail Holdings plc) and to its subsidiary, Consignia plc (now RM) on 26 March 2001, under the terms of the Postal Services Act 2000. |
| --- | --- |

(12)

Before 2001, the postal activities in the UK were carried out by The Post Office Corporation, a statutory body created by the Post Office Act 1969. The assets and liabilities of The Post Office Corporation were transferred to Consignia Holdings (now renamed Royal Mail Holdings plc) and to its subsidiary, Consignia plc (now RM) on 26 March 2001, under the terms of the Postal Services Act 2000.

| (13) | RM has a separate parcels business division, Parcelforce, which was cited as the particular beneficiary in DP's complaint of 2002. Parcelforce has its own separate hub and spoke infrastructure. In 2003 a part of parcels activity (including the provision of a universal service for parcels handed in at post offices) was transferred from Parcelforce to RM and is now operated through RM's infrastructure. Today Parcelforce is focused only on time critical parcels. |
| --- | --- |

(13)

RM has a separate parcels business division, Parcelforce, which was cited as the particular beneficiary in DP's complaint of 2002. Parcelforce has its own separate hub and spoke infrastructure. In 2003 a part of parcels activity (including the provision of a universal service for parcels handed in at post offices) was transferred from Parcelforce to RM and is now operated through RM's infrastructure. Today Parcelforce is focused only on time critical parcels.

2.2.   Financial regime of the beneficiary and relationship with the State

| (14) | Under the regime in existence before the incorporation and transfers of 2001, there was no requirement for The Post Office Corporation to pay any dividends to the UK authorities and it did not do so. It was however obliged to invest a proportion of the profits it generated each year in Government securities or National Loan Fund deposits. These investments, classed as current assets and often referred to as the “gilts”, remained with RM following the 2001 transfers and amounted to GBP 1,8 billion at 31 March 2002. Following directions of the UK authorities under section 72 of the Post Office Act 2000 dated 30 January 2003, RM placed these assets in a special reserve (“the mails reserve”) to be used to finance specific measures as directed. |
| --- | --- |

(14)

Under the regime in existence before the incorporation and transfers of 2001, there was no requirement for The Post Office Corporation to pay any dividends to the UK authorities and it did not do so. It was however obliged to invest a proportion of the profits it generated each year in Government securities or National Loan Fund deposits. These investments, classed as current assets and often referred to as the “gilts”, remained with RM following the 2001 transfers and amounted to GBP 1,8 billion at 31 March 2002. Following directions of the UK authorities under section 72 of the Post Office Act 2000 dated 30 January 2003, RM placed these assets in a special reserve (“the mails reserve”) to be used to finance specific measures as directed.

| (15) | Following the incorporation and transfers of 2001, the possibility exists for RM Holdings plc to pay a dividend to its shareholder the UK Government. It has not however done so having made losses for most of the subsequent years. |
| --- | --- |

(15)

Following the incorporation and transfers of 2001, the possibility exists for RM Holdings plc to pay a dividend to its shareholder the UK Government. It has not however done so having made losses for most of the subsequent years.

| (16) | Beginning in 2001, the UK authorities have made certain loans or loan facilities available to RM. These are described in section 2.4 below. |
| --- | --- |

(16)

Beginning in 2001, the UK authorities have made certain loans or loan facilities available to RM. These are described in section 2.4 below.

| (17) | Through directions dated 30 January 2003, 25 May 2006 and 11 July 2006, the UK authorities directed RM to use the mails reserve to fund measures in favour of POL. The Commission had raised no objection to these measures by decisions of 27 May 2003 (2) (case N 784/02) and 22 February 2006 (N 166/05). By means of an agreement dated 9 August 2006 and through directions dated the same day and 28 September 2006, the UK authorities made arrangements to end the use of the mails reserve to fund these measures and to fund them instead directly from the State budget. The UK authorities informed the Commission of this change by means of a letter dated 6 October 2006. |
| --- | --- |

(17)

Through directions dated 30 January 2003, 25 May 2006 and 11 July 2006, the UK authorities directed RM to use the mails reserve to fund measures in favour of POL. The Commission had raised no objection to these measures by decisions of 27 May 2003 (2) (case N 784/02) and 22 February 2006 (N 166/05). By means of an agreement dated 9 August 2006 and through directions dated the same day and 28 September 2006, the UK authorities made arrangements to end the use of the mails reserve to fund these measures and to fund them instead directly from the State budget. The UK authorities informed the Commission of this change by means of a letter dated 6 October 2006.

| (18) | Parcelforce had accumulated losses since 1991. Before 1996 Parcelforce underwent a restructuring with the effect of containing its losses and Parcelforce made a small trading profit in 1995/1996. Since that date, despite numerous restructuring efforts, including the closure of five sort-centres, the elimination of some 5 000 jobs and the closure of 50 out of 102 depots in 2002, Parcelforce generated further losses until the implementation of a far-reaching restructuring plan starting in 2003. After a successful implementation of this plan, Parcelforce became profitable again in 2005. |
| --- | --- |

(18)

Parcelforce had accumulated losses since 1991. Before 1996 Parcelforce underwent a restructuring with the effect of containing its losses and Parcelforce made a small trading profit in 1995/1996. Since that date, despite numerous restructuring efforts, including the closure of five sort-centres, the elimination of some 5 000 jobs and the closure of 50 out of 102 depots in 2002, Parcelforce generated further losses until the implementation of a far-reaching restructuring plan starting in 2003. After a successful implementation of this plan, Parcelforce became profitable again in 2005.

2.3.   State financing measures in favour of RM

2.3.1.   The 2001 loan

| (19) | In February 2001, the UK authorities made a loan of GBP 500 million to RM to finance overseas acquisitions for the mails and parcels business. The loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. The UK authorities have stated in correspondence with the Commission that this loan was on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. In addition, they have stated that the loan was not for any Parcelforce restructuring, that its terms were not linked to such restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The loan was secured on RM's shareholding in General Logistics Systems International Holdings BV and certain other RM assets. The loan was not notified to the Commission. |
| --- | --- |

(19)

In February 2001, the UK authorities made a loan of GBP 500 million to RM to finance overseas acquisitions for the mails and parcels business. The loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. The UK authorities have stated in correspondence with the Commission that this loan was on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. In addition, they have stated that the loan was not for any Parcelforce restructuring, that its terms were not linked to such restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The loan was secured on RM's shareholding in General Logistics Systems International Holdings BV and certain other RM assets. The loan was not notified to the Commission.

2.3.2.   The measures in favour of POL

| (20) | By letter dated 3 December 2002 the UK authorities notified the measures in favour of POL referred to at paragraph (4) above. These measures were approved by the Commission in May 2003. The decision noted the funding mechanism from the mails reserve. |
| --- | --- |

(20)

By letter dated 3 December 2002 the UK authorities notified the measures in favour of POL referred to at paragraph (4) above. These measures were approved by the Commission in May 2003. The decision noted the funding mechanism from the mails reserve.

| (21) | By letter of 18 March 2005 the UK authorities notified the extension of one of these measures, Rural Network Support, which had been authorised for three years up to 31 March 2006. This extension was approved by the Commission on 22 February 2006. By letter of 6 October 2006 the UK authorities informed the Commission that they were now funding the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, directly from the State budget and indeed had begun to make payments on that basis. In that letter the UK authorities noted that the mails reserve represented State resources and that therefore the UK believed the change in funding arrangements had any bearing on the previous clearance decisions. In the case of one payment, the State made a capital injection to RM for an amount (GBP 145 million) that RM had loaned to POL. |
| --- | --- |

(21)

By letter of 18 March 2005 the UK authorities notified the extension of one of these measures, Rural Network Support, which had been authorised for three years up to 31 March 2006. This extension was approved by the Commission on 22 February 2006. By letter of 6 October 2006 the UK authorities informed the Commission that they were now funding the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, directly from the State budget and indeed had begun to make payments on that basis. In that letter the UK authorities noted that the mails reserve represented State resources and that therefore the UK believed the change in funding arrangements had any bearing on the previous clearance decisions. In the case of one payment, the State made a capital injection to RM for an amount (GBP 145 million) that RM had loaned to POL.

2.3.3.   The loan facilities

| (22) | In 2003 the UK authorities made available to RM various loan facilities to finance its “renewal plan ”(including the restructuring of Parcelforce described at paragraph (19) above). These facilities, described by the UK authorities as “a commercial package ”were negotiated between RM and the Government and consisted of a loan facility of GBP 544 million from the National Loans Fund (NLF) secured on RM's accumulated cash balances (in particular the funds allocated to the mails reserve) and the acquisition by the authorities of two bonds issued by RM (one of GBP 300 million and one of GBP 200 million). Again, the UK authorities have stated in correspondence with the Commission that these loan facilities were on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. They also informed the Commission that as of October 2006 these loan facilities had not been drawn down, apart from a GBP 50 million testing of the draw down process which was repaid in 7 days, and that the GBP 200 million facility had by then expired. Commitment fees of some GBP [...] (3) had nonetheless been paid by RM. These loan facilities were not notified to the Commission. |
| --- | --- |

(22)

In 2003 the UK authorities made available to RM various loan facilities to finance its “renewal plan ”(including the restructuring of Parcelforce described at paragraph (19) above). These facilities, described by the UK authorities as “a commercial package ”were negotiated between RM and the Government and consisted of a loan facility of GBP 544 million from the National Loans Fund (NLF) secured on RM's accumulated cash balances (in particular the funds allocated to the mails reserve) and the acquisition by the authorities of two bonds issued by RM (one of GBP 300 million and one of GBP 200 million). Again, the UK authorities have stated in correspondence with the Commission that these loan facilities were on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. They also informed the Commission that as of October 2006 these loan facilities had not been drawn down, apart from a GBP 50 million testing of the draw down process which was repaid in 7 days, and that the GBP 200 million facility had by then expired. Commitment fees of some GBP [...] (3) had nonetheless been paid by RM. These loan facilities were not notified to the Commission.

| (23) | In May 2006 the UK authorities announced their intention to extend the remaining loan facilities and to increase their level from GBP 844 million to GBP 900 million. The UK authorities indicated on 31 October 2006 that the precise terms of this extension were still being finalised but the intention was that it would be on commercial terms and that the lending would not constitute State aid. They did not therefore intend to notify the extended loan facilities to the Commission. On 8 February 2007 the UK authorities announced that the terms of the extended facilities had been agreed. |
| --- | --- |

(23)

In May 2006 the UK authorities announced their intention to extend the remaining loan facilities and to increase their level from GBP 844 million to GBP 900 million. The UK authorities indicated on 31 October 2006 that the precise terms of this extension were still being finalised but the intention was that it would be on commercial terms and that the lending would not constitute State aid. They did not therefore intend to notify the extended loan facilities to the Commission. On 8 February 2007 the UK authorities announced that the terms of the extended facilities had been agreed.

2.3.4.   The pensions escrow account

| (24) | In 2006 the UK authorities decided to release GBP 850 million of the cash balances remaining in the mails reserve within RM to set up an “escrow account”, which could be drawn on by the Royal Mail Pension Plan (RMPP) in certain circumstances if RM were to fail as a business. The background to this measure was that the various RM pension schemes, of which the RMPP is by far the largest, showed a total deficit (excess of projected liabilities over assets, on certain prudential assumptions) of GBP 5,6 billion in its 2005/6 accounts, where for the first time this deficit was included in RM's balance sheet. The RMPP, like other UK occupational pension schemes, is a funded scheme which is required to hold assets in respect of its liabilities. According to the UK authorities, RM would not be able to pay off this deficit quickly and modernise the business at the same time, given projected cash flows. The account therefore allows RM to agree with the trustees of the RMPP a longer period for addressing the deficit thereby reducing its pension contributions in the next years. The UK authorities have stated that they believe the use of the mails reserve for this purpose is in RM's best commercial interests, and that by enabling RM to complete its strategic plan they will bring about an increase in the value of the UK authorities' shareholding. Without the escrow account and the extended loan facilities, the UK authorities claim there is a possibility that shareholder value would be destroyed not enhanced, and therefore that they are acting in a commercial manner and notification is not necessary. |
| --- | --- |

(24)

In 2006 the UK authorities decided to release GBP 850 million of the cash balances remaining in the mails reserve within RM to set up an “escrow account”, which could be drawn on by the Royal Mail Pension Plan (RMPP) in certain circumstances if RM were to fail as a business. The background to this measure was that the various RM pension schemes, of which the RMPP is by far the largest, showed a total deficit (excess of projected liabilities over assets, on certain prudential assumptions) of GBP 5,6 billion in its 2005/6 accounts, where for the first time this deficit was included in RM's balance sheet. The RMPP, like other UK occupational pension schemes, is a funded scheme which is required to hold assets in respect of its liabilities. According to the UK authorities, RM would not be able to pay off this deficit quickly and modernise the business at the same time, given projected cash flows. The account therefore allows RM to agree with the trustees of the RMPP a longer period for addressing the deficit thereby reducing its pension contributions in the next years. The UK authorities have stated that they believe the use of the mails reserve for this purpose is in RM's best commercial interests, and that by enabling RM to complete its strategic plan they will bring about an increase in the value of the UK authorities' shareholding. Without the escrow account and the extended loan facilities, the UK authorities claim there is a possibility that shareholder value would be destroyed not enhanced, and therefore that they are acting in a commercial manner and notification is not necessary.

| (25) | The Commission understands that the UK authorities have fully committed themselves to this measure including in statements to Parliament. They have informed the Commission that the measures in favour of POL are being financed from the State budget because the mails reserve has been allocated for this other purpose. The intention to implement the escrow account is referred to both in the accounts of the Department of Trade and Industry and in the recital to a legal act directing RM under s.72 of the Postal Services Act which ends the use of the mails reserve to fund the POL measures. The Commission therefore considers that this measure has been put into effect. It has therefore placed this measure on the register of non-notified aid, under the reference NN 82/06 (in relation to the complaint by the MCF) and NN 83/06 (in relation to the complaint by DP). |
| --- | --- |

(25)

The Commission understands that the UK authorities have fully committed themselves to this measure including in statements to Parliament. They have informed the Commission that the measures in favour of POL are being financed from the State budget because the mails reserve has been allocated for this other purpose. The intention to implement the escrow account is referred to both in the accounts of the Department of Trade and Industry and in the recital to a legal act directing RM under s.72 of the Postal Services Act which ends the use of the mails reserve to fund the POL measures. The Commission therefore considers that this measure has been put into effect. It has therefore placed this measure on the register of non-notified aid, under the reference NN 82/06 (in relation to the complaint by the MCF) and NN 83/06 (in relation to the complaint by DP).

2.3.5.   The new GBP 300 million shareholder loan

| (26) | On 8 February 2007 the UK authorities announced their agreement to provide RM with a GBP 300 million shareholder loan. This loan has not been notified to the Commission, nor have the UK authorities indicated their intention to do so. It is clear from the terms of the announcement that this loan is part of a package of measures with the pensions escrow account and loan facility. |
| --- | --- |

(26)

On 8 February 2007 the UK authorities announced their agreement to provide RM with a GBP 300 million shareholder loan. This loan has not been notified to the Commission, nor have the UK authorities indicated their intention to do so. It is clear from the terms of the announcement that this loan is part of a package of measures with the pensions escrow account and loan facility.

3.   ANALYSIS

3.1.   Qualification of the measures as State aid

| (27) | Article 87(1) of the EC Treaty states:

  Save as otherwise provided in this Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.

  In order for aid in the sense of Article 87(1) to be present, there needs to be an aid measure imputable to the State which is granted by State resources, affects trade between Member States and distort competition in the common markets, and confers a selective advantage to undertakings. |
| --- | --- |

(27)

Article 87(1) of the EC Treaty states:

Save as otherwise provided in this Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.

In order for aid in the sense of Article 87(1) to be present, there needs to be an aid measure imputable to the State which is granted by State resources, affects trade between Member States and distort competition in the common markets, and confers a selective advantage to undertakings.

| (28) | The business of letters and parcels delivery is an international one, and the Commission believes that a selective advantage in favour of RM or Parcelforce would distort competition and affect trade between Member States. |
| --- | --- |

(28)

The business of letters and parcels delivery is an international one, and the Commission believes that a selective advantage in favour of RM or Parcelforce would distort competition and affect trade between Member States.

3.1.1.   The 2001 loan

| (29) | The 2001 loan was granted from State funds, and was selective in that it was granted only to RM. |
| --- | --- |

(29)

The 2001 loan was granted from State funds, and was selective in that it was granted only to RM.

| (30) | In order to determine whether the loan provided an advantage to RM, it is necessary to examine its terms so as to assess whether a private lender, acting in a market economy, would have been prepared to lend on the same terms. For these purposes the Commission has equipped itself with reference interest rates (4) by which the terms of loans may be assessed. These reference rates are based on the five-year interbank swap rate, plus a premium of 0,75 percentage points. As it has made clear in its 1993 Communication on the Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector, “where the public authority controls an individual public undertaking ... the Commission will take account of the nature of the public authorities' holding in comparing their behaviour with the benchmark of the equivalent market economy investor” (5), both for calls for funds to financially restructure a company and to finance specific projects. In the case of a company which “has underperformed”, the owner called upon to provide the extra finance to such undertaking will normally examine “more sceptically ”a call for finance. Where the call for finance “is necessary to protect the value of the whole investment the public authority like a private investor can be expected to take account of this wider context when examining whether the commitment of new funds is commercially justified ”and where a decision is made “to abandon a line of activity because of its lack of medium/long term commercial viability, a public group, like a private group, can be expected to decide the timing and scale of its run down in the light of the impact on the overall credibility and structure of the group”. |
| --- | --- |

(30)

In order to determine whether the loan provided an advantage to RM, it is necessary to examine its terms so as to assess whether a private lender, acting in a market economy, would have been prepared to lend on the same terms. For these purposes the Commission has equipped itself with reference interest rates (4) by which the terms of loans may be assessed. These reference rates are based on the five-year interbank swap rate, plus a premium of 0,75 percentage points. As it has made clear in its 1993 Communication on the Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector, “where the public authority controls an individual public undertaking ... the Commission will take account of the nature of the public authorities' holding in comparing their behaviour with the benchmark of the equivalent market economy investor” (5), both for calls for funds to financially restructure a company and to finance specific projects. In the case of a company which “has underperformed”, the owner called upon to provide the extra finance to such undertaking will normally examine “more sceptically ”a call for finance. Where the call for finance “is necessary to protect the value of the whole investment the public authority like a private investor can be expected to take account of this wider context when examining whether the commitment of new funds is commercially justified ”and where a decision is made “to abandon a line of activity because of its lack of medium/long term commercial viability, a public group, like a private group, can be expected to decide the timing and scale of its run down in the light of the impact on the overall credibility and structure of the group”.

| (31) | As noted above, the 2001 loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. This is significantly below the reference rate applicable to the UK at the time the UK previously informed the Commission that the loan was granted, which was 7,06 %. The UK authorities have provided certain evidence that at that time the yield curve in the UK was downward sloping and that therefore the interest rates for such a long term loan could be below the reference rate (which is based on five year rates) without contravening the market economy investor principle. However, this evidence also appears to indicate that part of the loan was granted in 1999 and 2000. Not only does this contradict earlier information, but it involves a period when the reference rate was even higher (7,64 % in 2000). The Commission has also noted that, at least in 2001, the decline in Royal Mail's financial performance was beginning. This would normally be reflected in the terms of any loan. For this reason, when assessing a loan to a company in financial difficulties, the Commission may use as a point of comparison a rate higher than the reference rate. |
| --- | --- |

(31)

As noted above, the 2001 loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. This is significantly below the reference rate applicable to the UK at the time the UK previously informed the Commission that the loan was granted, which was 7,06 %. The UK authorities have provided certain evidence that at that time the yield curve in the UK was downward sloping and that therefore the interest rates for such a long term loan could be below the reference rate (which is based on five year rates) without contravening the market economy investor principle. However, this evidence also appears to indicate that part of the loan was granted in 1999 and 2000. Not only does this contradict earlier information, but it involves a period when the reference rate was even higher (7,64 % in 2000). The Commission has also noted that, at least in 2001, the decline in Royal Mail's financial performance was beginning. This would normally be reflected in the terms of any loan. For this reason, when assessing a loan to a company in financial difficulties, the Commission may use as a point of comparison a rate higher than the reference rate.

| (32) | The Commission also notes that the purpose of the loan was not linked to restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The UK authorities have not argued that the loan was necessary to protect the value of the whole investment in RM. |
| --- | --- |

(32)

The Commission also notes that the purpose of the loan was not linked to restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The UK authorities have not argued that the loan was necessary to protect the value of the whole investment in RM.

| (33) | The Commission therefore has doubts concerning the aid character of this loan and cannot exclude a priori that aid is involved. The Commission wishes to examine, within the context of the Article 88(2) procedure, whether the 2001 loan provided an advantage to RM. |
| --- | --- |

(33)

The Commission therefore has doubts concerning the aid character of this loan and cannot exclude a priori that aid is involved. The Commission wishes to examine, within the context of the Article 88(2) procedure, whether the 2001 loan provided an advantage to RM.

3.1.2.   The measures in favour of POL

| (34) | The Commission has already assessed the aid character of the measures in favour of POL in cases reference N 784/02 and N 166/05. In the case of N 784/02 it should be noted that the Commission considered that the measures did not constitute State aid in the sense of Article 87(1), given the absence of overcompensation for the provision of a service of general economic interest, in accordance with the Community jurisprudence at the time. In the alternative, were they to be considered State aid, they were compatible under Article 86(2) of the Treaty. |
| --- | --- |

(34)

The Commission has already assessed the aid character of the measures in favour of POL in cases reference N 784/02 and N 166/05. In the case of N 784/02 it should be noted that the Commission considered that the measures did not constitute State aid in the sense of Article 87(1), given the absence of overcompensation for the provision of a service of general economic interest, in accordance with the Community jurisprudence at the time. In the alternative, were they to be considered State aid, they were compatible under Article 86(2) of the Treaty.

| (35) | As it has already stated in case N 166/05 in respect of one measure, the Commission believes that in the light of subsequent jurisprudence (6) these measures do constitute State aid because they do not meet the four criteria under which compensation for provision of services of general economic interest falls outside the definition in Article 87(1) of the Treaty. These conditions are that, first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner. Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit. Finally, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means of transport, would have incurred. The Commission considers that the fourth condition is not met by the measures in favour of POL. |
| --- | --- |

(35)

As it has already stated in case N 166/05 in respect of one measure, the Commission believes that in the light of subsequent jurisprudence (6) these measures do constitute State aid because they do not meet the four criteria under which compensation for provision of services of general economic interest falls outside the definition in Article 87(1) of the Treaty. These conditions are that, first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner. Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit. Finally, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means of transport, would have incurred. The Commission considers that the fourth condition is not met by the measures in favour of POL.

| (36) | The qualification of these measures as State aid is not at all changed by the information provided by the UK in its letter of 6 October, that the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, would now be funded directly from the State budget. |
| --- | --- |

(36)

The qualification of these measures as State aid is not at all changed by the information provided by the UK in its letter of 6 October, that the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, would now be funded directly from the State budget.

| (37) | These measures therefore constitute State aid. In so far as they respect the terms on which they have already been authorised by the Commission, they constitute existing aid in the sense of Article 1(b)(ii) of Council Regulation (EC) No 659/1999. |
| --- | --- |

(37)

These measures therefore constitute State aid. In so far as they respect the terms on which they have already been authorised by the Commission, they constitute existing aid in the sense of Article 1(b)(ii) of Council Regulation (EC) No 659/1999.

3.1.3.   The loan facilities

| (38) | The UK authorities have informed the Commission that as at October 2006 the loan facilities granted in 2003 had not been drawn down. However, it cannot be concluded from this point alone that the loan facilities provided no advantage, since the availability of the loan facilities has an “option value ”to the company. It could not have been known in 2003 that they would not be drawn down. The terms of the loan facilities therefore need to be assessed in the same way as the 2001 loan. The 1993 Commission communication mentioned and quoted at paragraph (31) above is also relevant to this assessment. It can be noted that these loan facilities were linked to RM's “renewal plan”. |
| --- | --- |

(38)

The UK authorities have informed the Commission that as at October 2006 the loan facilities granted in 2003 had not been drawn down. However, it cannot be concluded from this point alone that the loan facilities provided no advantage, since the availability of the loan facilities has an “option value ”to the company. It could not have been known in 2003 that they would not be drawn down. The terms of the loan facilities therefore need to be assessed in the same way as the 2001 loan. The 1993 Commission communication mentioned and quoted at paragraph (31) above is also relevant to this assessment. It can be noted that these loan facilities were linked to RM's “renewal plan”.

| (39) | The GBP 544 million NLF loan was granted at “[...] basis points above Libor or relevant gilt”. It should be noted that the reference rate is set at 75 points above an interbank swap rate. The UK authorities have justified the low margin by reference to the security provided, namely the cash reserves of RM. However, the Commission notes that these reserves constitute State resources over which the UK authorities had control through specific legislation. The Commission therefore questions whether their use as security could necessarily dispel its doubts as to the aid character of the measure. It notes that if the loan had been drawn down a saving of [...] basis points would outweigh the value of the commitment fees which have been paid by RM. |
| --- | --- |

(39)

The GBP 544 million NLF loan was granted at “[...] basis points above Libor or relevant gilt”. It should be noted that the reference rate is set at 75 points above an interbank swap rate. The UK authorities have justified the low margin by reference to the security provided, namely the cash reserves of RM. However, the Commission notes that these reserves constitute State resources over which the UK authorities had control through specific legislation. The Commission therefore questions whether their use as security could necessarily dispel its doubts as to the aid character of the measure. It notes that if the loan had been drawn down a saving of [...] basis points would outweigh the value of the commitment fees which have been paid by RM.

| (40) | The bonds of GBP 300 million and of GBP 200 million were issued at rates of [...] and [...] basis points above the “relevant gilt”. The larger bond was secured by a floating charge over all assets of RM while the smaller one had lower security. The margin of [...] basis points above a rate based on Government securities (which are typically below interbank rates) implies the GBP 300 million loan may have been at a rate below the Commission's reference rate. |
| --- | --- |

(40)

The bonds of GBP 300 million and of GBP 200 million were issued at rates of [...] and [...] basis points above the “relevant gilt”. The larger bond was secured by a floating charge over all assets of RM while the smaller one had lower security. The margin of [...] basis points above a rate based on Government securities (which are typically below interbank rates) implies the GBP 300 million loan may have been at a rate below the Commission's reference rate.

| (41) | In order to assess whether the terms of these loan facilities contained an aid element, one test to be applied would be whether the commitment fees paid by RM covered the value of the option. If the loan facilities themselves contain an aid element (ie if the available loan was below a market economy investor rate) then it would be necessary to assess what account should be taken of this in assessing the value of the option. |
| --- | --- |

(41)

In order to assess whether the terms of these loan facilities contained an aid element, one test to be applied would be whether the commitment fees paid by RM covered the value of the option. If the loan facilities themselves contain an aid element (ie if the available loan was below a market economy investor rate) then it would be necessary to assess what account should be taken of this in assessing the value of the option.

| (42) | The UK authorities have informed the Commission, in response to questions, that the 2003 loan facilities still existing in October 2006 (namely the GBP 544 million National Loan Fund loan and the GBP 300 million bond) are to be extended, on revised terms. The UK authorities informed the Commission on 31 October that the terms were still being negotiated but that they were taking advice from consultants to ensure that the terms were commercial. |
| --- | --- |

(42)

The UK authorities have informed the Commission, in response to questions, that the 2003 loan facilities still existing in October 2006 (namely the GBP 544 million National Loan Fund loan and the GBP 300 million bond) are to be extended, on revised terms. The UK authorities informed the Commission on 31 October that the terms were still being negotiated but that they were taking advice from consultants to ensure that the terms were commercial.

| (43) | On the basis of the information available to the Commission it cannot be ruled out that an aid element is involved. |
| --- | --- |

(43)

On the basis of the information available to the Commission it cannot be ruled out that an aid element is involved.

| (44) | In the light of all the above information the Commission is unable to allay its doubts that the loan facilities made available to RM may contain State aid. It therefore invites the UK to provide full details to the Commission within the context of the Article 88(2) procedure so that it can be assessed whether the past and proposed extended facilities provide any aid element. |
| --- | --- |

(44)

In the light of all the above information the Commission is unable to allay its doubts that the loan facilities made available to RM may contain State aid. It therefore invites the UK to provide full details to the Commission within the context of the Article 88(2) procedure so that it can be assessed whether the past and proposed extended facilities provide any aid element.

3.1.4.   The pensions escrow account

| (45) | It is established case law that measures of State intervention need to be assessed under Article 87(1) not by reference to their causes or their aims but in relation to their effects (7). The UK authorities have made clear that one clear effect of the escrow account, which is clearly selective towards RM, is to reduce the pensions contributions that RM has to make to the RMPP to address its current deficit. This is an indication that the measure may provide an advantage to RM and therefore be State aid. |
| --- | --- |

(45)

It is established case law that measures of State intervention need to be assessed under Article 87(1) not by reference to their causes or their aims but in relation to their effects (7). The UK authorities have made clear that one clear effect of the escrow account, which is clearly selective towards RM, is to reduce the pensions contributions that RM has to make to the RMPP to address its current deficit. This is an indication that the measure may provide an advantage to RM and therefore be State aid.

| (46) | As already noted the UK authorities have argued that the measure can be justified as the intervention of a market economy investor, which would imply that it does not provide any advantage and is therefore not State aid, because it allows RM to modernise its business through its current strategic plan. However, the Commission has doubts about this argument, which has not been backed up by projections or by financial analysis, and is not in a position to allay its doubts that aid may be involved. It therefore wishes to open the Article 88(2) procedure on this point. |
| --- | --- |

(46)

As already noted the UK authorities have argued that the measure can be justified as the intervention of a market economy investor, which would imply that it does not provide any advantage and is therefore not State aid, because it allows RM to modernise its business through its current strategic plan. However, the Commission has doubts about this argument, which has not been backed up by projections or by financial analysis, and is not in a position to allay its doubts that aid may be involved. It therefore wishes to open the Article 88(2) procedure on this point.

| (47) | In examining this question the Commission will be considering three aspects, given the particular nature of the funds being allocated to the escrow account. Given that the reserve funds within the reserve are already held within Royal Mail and on its balance sheet, one issue is whether the creation of the escrow account can be regarded as a commercial decision by RM in spite of the involvement of the UK authorities, which arises through the particular legal regime applicable. A second issue, given the particular powers taken by the UK authorities over these reserves, is whether a shareholder acting commercially would agree to this use of shareholders' equity. A third issue, given that the use of the reserves for the pensions measure requires the authorities to fund the POL measures from the State budget, is whether a shareholder would agree to bring new equity to fund an escrow account of this type. |
| --- | --- |

(47)

In examining this question the Commission will be considering three aspects, given the particular nature of the funds being allocated to the escrow account. Given that the reserve funds within the reserve are already held within Royal Mail and on its balance sheet, one issue is whether the creation of the escrow account can be regarded as a commercial decision by RM in spite of the involvement of the UK authorities, which arises through the particular legal regime applicable. A second issue, given the particular powers taken by the UK authorities over these reserves, is whether a shareholder acting commercially would agree to this use of shareholders' equity. A third issue, given that the use of the reserves for the pensions measure requires the authorities to fund the POL measures from the State budget, is whether a shareholder would agree to bring new equity to fund an escrow account of this type.

3.1.5.   The new GBP 300 million shareholder loan

| (48) | The terms of the loan have not been communicated to the Commission. The Commission has therefore been unable to assess whether its terms include aid. Given the fact that the loan is part of package of measures where the Commission has not allayed its doubts that State aid may be involved, the terms of the loan could not in any case be assessed independently. The Commission therefore wishes to assess the terms of this loan within the 88(2) procedure it is opening. |
| --- | --- |

(48)

The terms of the loan have not been communicated to the Commission. The Commission has therefore been unable to assess whether its terms include aid. Given the fact that the loan is part of package of measures where the Commission has not allayed its doubts that State aid may be involved, the terms of the loan could not in any case be assessed independently. The Commission therefore wishes to assess the terms of this loan within the 88(2) procedure it is opening.

3.2.   Assessment of compatibility of the measures if State aid is present

| (49) | RM carries out certain services of general economic interest. Aid destined to meet the extra costs of providing such services could, under appropriate conditions, be authorised on the basis of Article 86(2) of the EC Treaty. Indeed, the measures in favour of POL referred to in section 3.1.3 above were authorised on this basis. The Commission believes that this authorisation is not put into question by the change of funding arrangements under which the measures are financed direct from the State budget and therefore raises no objection to this change. |
| --- | --- |

(49)

RM carries out certain services of general economic interest. Aid destined to meet the extra costs of providing such services could, under appropriate conditions, be authorised on the basis of Article 86(2) of the EC Treaty. Indeed, the measures in favour of POL referred to in section 3.1.3 above were authorised on this basis. The Commission believes that this authorisation is not put into question by the change of funding arrangements under which the measures are financed direct from the State budget and therefore raises no objection to this change.

| (50) | However, in the case of the other measures referred to above for which the Commission has not been able to allay its doubts that State aid may be involved, namely the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account, the legal basis of Article 86(2) does not seem to be available. The 2001 loan and loan facilities have been explicitly linked by the UK authorities to other projects, namely the overseas acquisitions of RM and the renewal plan adopted in 2003. The pensions escrow account and GBP 300 million shareholder loan have similarly not been linked to any service of general economic interest performed by RM. |
| --- | --- |

(50)

However, in the case of the other measures referred to above for which the Commission has not been able to allay its doubts that State aid may be involved, namely the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account, the legal basis of Article 86(2) does not seem to be available. The 2001 loan and loan facilities have been explicitly linked by the UK authorities to other projects, namely the overseas acquisitions of RM and the renewal plan adopted in 2003. The pensions escrow account and GBP 300 million shareholder loan have similarly not been linked to any service of general economic interest performed by RM.

| (51) | The only basis for compatibility for these measures, if they contain State aid, would at this stage appear to be Article 87(3)(c) of the Treaty. However, the measures do not appear to conform with any of the rules concerning the application of that sub-paragraph that the Commission has promulgated to date. If therefore State aid is involved, the Commission doubts whether these measures are compatible with the common market. |
| --- | --- |

(51)

The only basis for compatibility for these measures, if they contain State aid, would at this stage appear to be Article 87(3)(c) of the Treaty. However, the measures do not appear to conform with any of the rules concerning the application of that sub-paragraph that the Commission has promulgated to date. If therefore State aid is involved, the Commission doubts whether these measures are compatible with the common market.

4.   DECISION

| (52) | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests the United Kingdom to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account within one month of the date of receipt of this letter. |
| --- | --- |

(52)

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests the United Kingdom to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account within one month of the date of receipt of this letter.

| (53) | In particular, the Commission requests the UK to provide:






  — | clarification of the details and timing of the 2001 loan and any further considerations concerning its conformity to the market economy investor principle, |
| --- | --- | --- |

(53)

In particular, the Commission requests the UK to provide:

—

clarification of the details and timing of the 2001 loan and any further considerations concerning its conformity to the market economy investor principle,

| — | clarification of the details of the loan facilities issued in 2003, any further considerations concerning their conformity to the market economy investor principle including concerning the market conformity of the commitment fees paid, and full details of the extended loan facility negotiated with Royal Mail, |
| --- | --- |

—

clarification of the details of the loan facilities issued in 2003, any further considerations concerning their conformity to the market economy investor principle including concerning the market conformity of the commitment fees paid, and full details of the extended loan facility negotiated with Royal Mail,

| — | full details of the pensions escrow account, including the terms on which it may be called upon by the RMPP, the legal instruments establishing it, the effect of its creation on the pensions contributions to be paid by RM, and any further considerations concerning its assessment under Article 87(1) of the Treaty, |
| --- | --- |

—

full details of the pensions escrow account, including the terms on which it may be called upon by the RMPP, the legal instruments establishing it, the effect of its creation on the pensions contributions to be paid by RM, and any further considerations concerning its assessment under Article 87(1) of the Treaty,

| — | full details of the GBP 300 million shareholder loan announced on 8 February 2007. |
| --- | --- |

—

full details of the GBP 300 million shareholder loan announced on 8 February 2007.

| (54) | The Commission raises no objection to the change of funding arrangements for the measures in favour of POL of which the United Kingdom informed the Commission on 6 October 2006. |
| --- | --- |

(54)

The Commission raises no objection to the change of funding arrangements for the measures in favour of POL of which the United Kingdom informed the Commission on 6 October 2006.

| (55) | The Commission requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(55)

The Commission requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

| (56) | The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. |
| --- | --- |

(56)

The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

| (57) | The Commission warns the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.” |
| --- | --- |

(57)

The Commission warns the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  These measures complement earlier measures the Commission approved in 2002. On 12 March 2002 the Commission approved the funding of a basic postal account to credit social benefits and from which cash can be withdrawn at post office counters for those benefits holders who do not want to open an account with a bank. On 18 September 2002 the Commission approved minimum funding necessary for POL to close 3 000 urban counters no longer required under the 2000 UK Postal Services Act (2000).

1

| — | an annual compensation of GBP 150 million granted to POL for the net public service cost of rural counter coverage (“rural network support”), |
| --- | --- |

—

an annual compensation of GBP 150 million granted to POL for the net public service cost of rural counter coverage (“rural network support”),

| — | an aid devoted to back POL's debt to Royal Mail Group plc which had financed POL's balance-sheet deficits up to 31 March 2002 (“debt payment funding”), |
| --- | --- |

—

an aid devoted to back POL's debt to Royal Mail Group plc which had financed POL's balance-sheet deficits up to 31 March 2002 (“debt payment funding”),

| — | a rolling working capital loan to POL for over-the-counter cash payments meant to fund the basic postal account. |
| --- | --- |

—

a rolling working capital loan to POL for over-the-counter cash payments meant to fund the basic postal account.

(2)  It should be noted that this decision stated the measures not to be State aid given the jurisprudence existent at the time, but in the alternative to be compatible with the common market if they were considered to be aid. When one measure (rural network support funding) was reassessed in case N 166/05 in the light of the subsequent jurisprudence, it was considered to be State aid.

2

(3)  Business secret.

3

(4)  Commission notice on the method for setting the reference and discount rates (OJ C 273, 9.9.1997, p. 3).

4

(5)  OJ C 307, 13.11.1993, p. 3, paragraph 30.

5

(6)  Judgment of the Court of 24 July 2003, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Case C-280-00, [2003] ECR I-7747.

6

(7)  Judgment of the Court of 2 July 1974, Italian Republic v Commission of the European Communities — Family allowances in the textile industry, Case 173-73, [1974] ECR 709.

7

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/42 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/42

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4654 – IPR/MITSUI (UK Electricity generation business))

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 91/11)

| 1. | Kommissionen mottog den 19 april 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen International Power plc (”IPR”, Storbritannien) och Mitsui & Co., Ltd. (”Mitsui”, Japan), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företagen Deeside Power Development Company Limited (”Deeside”, Storbritannien), Rugeley Power Limited (”Rugeley”, Storbritannien), International Power IQ Limited (”Indian Queens”, Storbritannien) och International Power Fuel Company Limited (”IPFC”, Storbritannien), för närvarande ensamt kontrollerade av IPR, genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 19 april 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen International Power plc (”IPR”, Storbritannien) och Mitsui & Co., Ltd. (”Mitsui”, Japan), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företagen Deeside Power Development Company Limited (”Deeside”, Storbritannien), Rugeley Power Limited (”Rugeley”, Storbritannien), International Power IQ Limited (”Indian Queens”, Storbritannien) och International Power Fuel Company Limited (”IPFC”, Storbritannien), för närvarande ensamt kontrollerade av IPR, genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | IPR: Alstring av elektricitet i Storbritannien och länder utanför EU; |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

IPR: Alstring av elektricitet i Storbritannien och länder utanför EU;

| — | Mitsui: Världsomspännande varuhandel; |
| --- | --- |

—

Mitsui: Världsomspännande varuhandel;

| — | Deeside, Rugeley och Indian Queens: Alstring av elektricitet i Storbritannien; |
| --- | --- |

—

Deeside, Rugeley och Indian Queens: Alstring av elektricitet i Storbritannien;

| — | IPFC: Inköp av kol och biomassa. |
| --- | --- |

—

IPFC: Inköp av kol och biomassa.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4654 – IPR/MITSUI (UK Electricity generation business), till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4654 – IPR/MITSUI (UK Electricity generation business), till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/43

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division)

Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 91/12)

| 1. | Kommissionen mottog den 19 april 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bridgepoint Capital Group Ltd. (”Bridgepoint”, Storbritannien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över utbildningsdivisionen av företaget Wolters Kluwer N.V. (”WKE”, Nederländerna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 19 april 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bridgepoint Capital Group Ltd. (”Bridgepoint”, Storbritannien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över utbildningsdivisionen av företaget Wolters Kluwer N.V. (”WKE”, Nederländerna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Bridgepoint: Investmentbolag, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Bridgepoint: Investmentbolag,

| — | WKE: Tillhandahåller pedagogiskt innehåll. |
| --- | --- |

—

WKE: Tillhandahåller pedagogiskt innehåll.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att behandlas i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att behandlas i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EGT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 91/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 91/44

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4498 – HgCapital/Denton)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 91/13)

| 1. | Kommissionen mottog den 18 april 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget HgCapital Investments Managers Ltd, UK (”HgCapital”), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företagen Denton ATD, Inc., Förenta staterna, Robert Denton, Inc., Förenta staterna, och Denton COE GmbH, Tyskland (tillsammans ”Denton”) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 18 april 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget HgCapital Investments Managers Ltd, UK (”HgCapital”), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företagen Denton ATD, Inc., Förenta staterna, Robert Denton, Inc., Förenta staterna, och Denton COE GmbH, Tyskland (tillsammans ”Denton”) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | HgCapital (FTSS): Tillverkning och leverans av utrustning för säkerhetstester och därtill hörande tjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

HgCapital (FTSS): Tillverkning och leverans av utrustning för säkerhetstester och därtill hörande tjänster,

| — | Denton: Tillverkning och leverans av utrustning för säkerhetstester och därtill hörande tjänster. |
| --- | --- |

—

Denton: Tillverkning och leverans av utrustning för säkerhetstester och därtill hörande tjänster.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4498 – HgCapital/Denton, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4498 – HgCapital/Denton, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24 av den 29.1.2004, s. 1.

---