# Uradni list C 89/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 89 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5024. april 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 89

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5024. april 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2007/C 089/01 | Priporočilo Pridružitvenega sveta št. 1/2007 EU-Libanon z dne 19. januarja 2007 o izvajanju akcijskega načrta EU-Libanon | 1 |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2007/C 089/02 | Mnenje Sveta z dne 27. marca 2007 o dopolnitvi programa stabilnosti Belgije, 2006-2010 | 2 |
| 2007/C 089/03 | Mnenje Sveta z dne 27. marca 2007 o dopolnitvi programa stabilnosti Španije, 2006-2009 | 7 |
| 2007/C 089/04 | Mnenje Sveta z dne 27. marca 2007 o konvergenčnem programu Bolgarije, 2006-2009 | 11 |
| 2007/C 089/05 | Mnenje Sveta z dne 27. marca 2007 o dopolnitvi konvergenčnega programa Latvije, 2006-2009 | 15 |
| 2007/C 089/06 | Mnenje Sveta z dne 27. marca 2007 o konvergenčnem programu Romunije, 2006-2009 | 19 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2007/C 089/01

Priporočilo Pridružitvenega sveta št. 1/2007 EU-Libanon z dne 19. januarja 2007 o izvajanju akcijskega načrta EU-Libanon

1

MNENJA

Svet

2007/C 089/02

Mnenje Sveta z dne 27. marca 2007 o dopolnitvi programa stabilnosti Belgije, 2006-2010

2

2007/C 089/03

Mnenje Sveta z dne 27. marca 2007 o dopolnitvi programa stabilnosti Španije, 2006-2009

7

2007/C 089/04

Mnenje Sveta z dne 27. marca 2007 o konvergenčnem programu Bolgarije, 2006-2009

11

2007/C 089/05

Mnenje Sveta z dne 27. marca 2007 o dopolnitvi konvergenčnega programa Latvije, 2006-2009

15

2007/C 089/06

Mnenje Sveta z dne 27. marca 2007 o konvergenčnem programu Romunije, 2006-2009

19

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 089/07 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 23 |
| 2007/C 089/08 | Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 26 |
| 2007/C 089/09 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 30 |
| 2007/C 089/10 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4566 – Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  ) | 37 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 089/07

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

23

2007/C 089/08

Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

26

2007/C 089/09

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

30

2007/C 089/10

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4566 – Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  )

1

37

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 089/11 | Menjalni tečaji eura | 38 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2007/C 089/12 | Pristojni organi za registracijo pogodb za gojenje tobaka | 39 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 089/11

Menjalni tečaji eura

38

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2007/C 089/12

Pristojni organi za registracijo pogodb za gojenje tobaka

39

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 089/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag) (
  1
  ) | 42 |
| 2007/C 089/14 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4665 – The Apollo Group/Claire's Stores) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 43 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2007/C 089/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag) (
  1
  )

1

42

2007/C 089/14

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4665 – The Apollo Group/Claire's Stores) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/1

---

PRIPOROČILO PRIDRUŽITVENEGA SVETA št. 1/2007 EU-LIBANON

z dne 19. januarja 2007

o izvajanju akcijskega načrta EU-Libanon

(2007/C 89/01)

PRIDRUžITVENI SVET EU-LIBANON JE –

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani, (v nadaljnjem besedilu „Evro-mediteranski sporazum“) in zlasti drugega stavka člena 76(2) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 76 Evro-mediteranskega sporazuma daje Pridružitvenemu svetu pristojnost, da pripravi ustrezna priporočila za namene doseganja ciljev Sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

Člen 76 Evro-mediteranskega sporazuma daje Pridružitvenemu svetu pristojnost, da pripravi ustrezna priporočila za namene doseganja ciljev Sporazuma.

| (2) | V smislu člena 86 Evro-mediteranskega sporazuma pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma in sta odgovorni za doseganje ciljev iz Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

V smislu člena 86 Evro-mediteranskega sporazuma pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma in sta odgovorni za doseganje ciljev iz Sporazuma.

| (3) | Pogodbenici Evro-mediteranskega sporazuma sta se dogovorili o besedilu akcijskega načrta EU-Libanon. |
| --- | --- |

(3)

Pogodbenici Evro-mediteranskega sporazuma sta se dogovorili o besedilu akcijskega načrta EU-Libanon.

| (4) | Akcijski načrt EU-Libanon bo podpiral izvajanje Evro-mediteranskega sporazuma z določitvijo in dogovorom med pogodbenicama o konkretnih ukrepih za praktično usmerjanje tega izvajanja. |
| --- | --- |

(4)

Akcijski načrt EU-Libanon bo podpiral izvajanje Evro-mediteranskega sporazuma z določitvijo in dogovorom med pogodbenicama o konkretnih ukrepih za praktično usmerjanje tega izvajanja.

| (5) | Akcijski načrt ima dvojni namen; določitev konkretnih ukrepov za izpolnjevanje obveznosti pogodbenic, določenih v Evro-mediteranskem sporazumu, in zagotavljanje širšega okvira za nadaljnjo krepitev odnosov EU-Libanon, ki bo zajemal obsežno gospodarsko povezovanje in poglabljanje političnega sodelovanja, v skladu s splošnimi cilji Evro-mediteranskega sporazuma – |
| --- | --- |

(5)

Akcijski načrt ima dvojni namen; določitev konkretnih ukrepov za izpolnjevanje obveznosti pogodbenic, določenih v Evro-mediteranskem sporazumu, in zagotavljanje širšega okvira za nadaljnjo krepitev odnosov EU-Libanon, ki bo zajemal obsežno gospodarsko povezovanje in poglabljanje političnega sodelovanja, v skladu s splošnimi cilji Evro-mediteranskega sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Edini člen

Pridružitveni svet priporoča, da pogodbenici izvajata akcijski načrt EU-Libanon (1), če je to izvajanje usmerjeno v doseganje ciljev Evro-mediteranskega sporazuma.

V Bruslju, 19. januarja 2007.

Za Pridružitveni svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  http://register.consilium.europa.eu

1

---

MNENJA

Svet

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/2

---

MNENJE SVETA

z dne 27. marca 2007

o dopolnitvi programa stabilnosti Belgije, 2006-2010

(2007/C 89/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. marca 2007 preučil dopolnitev programa stabilnosti Belgije, ki zajema obdobje od 2006 do 2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. marca 2007 preučil dopolnitev programa stabilnosti Belgije, ki zajema obdobje od 2006 do 2010 (2).

| (2) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila z 2,7 % v letu 2006 na povprečno 2,2 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, izdelan na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi programa glede inflacije se prav tako zdijo realistične. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila z 2,7 % v letu 2006 na povprečno 2,2 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, izdelan na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi programa glede inflacije se prav tako zdijo realistične.

| (3) | Sedanja dopolnitev programa stabilnosti temelji na predpostavki o uravnoteženem proračunu v letu 2006. Zdi se, da so to predpostavko najnovejši podatki na splošno potrdili, pri čemer je napoved služb Komisije iz jeseni predvidela primanjkljaj v višini 0,2 % BDP. Medtem ko so bili ciklični pogoji v letu 2006 znatno boljši od pogojev, predvidenih v prejšnji dopolnitvi, in so se odhodki na splošno izvršili tako, kot je bilo predvideno, pa so bili prihodki nižji od pričakovanih (zlasti zaradi podcenjevanja učinka zadnje faze reforme neposrednih davkov iz leta 2001, katere namen je bilo znižati davčno obremenitev). Primanjkljaj so delno ublažili dejstvo, da so bili načrtovani enkratni ukrepi učinkovitejši, kot je bilo pričakovano, in nekateri dodatni enkratni ukrepi omejenega obsega. Zato se je strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta 2006 znatno poslabšal, zlasti zaradi ukrepov za zmanjšanje prihodkov. |
| --- | --- |

(3)

Sedanja dopolnitev programa stabilnosti temelji na predpostavki o uravnoteženem proračunu v letu 2006. Zdi se, da so to predpostavko najnovejši podatki na splošno potrdili, pri čemer je napoved služb Komisije iz jeseni predvidela primanjkljaj v višini 0,2 % BDP. Medtem ko so bili ciklični pogoji v letu 2006 znatno boljši od pogojev, predvidenih v prejšnji dopolnitvi, in so se odhodki na splošno izvršili tako, kot je bilo predvideno, pa so bili prihodki nižji od pričakovanih (zlasti zaradi podcenjevanja učinka zadnje faze reforme neposrednih davkov iz leta 2001, katere namen je bilo znižati davčno obremenitev). Primanjkljaj so delno ublažili dejstvo, da so bili načrtovani enkratni ukrepi učinkovitejši, kot je bilo pričakovano, in nekateri dodatni enkratni ukrepi omejenega obsega. Zato se je strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta 2006 znatno poslabšal, zlasti zaradi ukrepov za zmanjšanje prihodkov.

| (4) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je zagotoviti neprekinjeno zniževanje še vedno visokega deleža dolga (blizu 90 % v letu 2006) pod 75 % BDP v letu 2010 s postopnim oblikovanjem nominalnega proračunskega presežka (z 0,3 % BDP v letu 2007 na 0,9 % v letu 2010) in se tako vnaprej pripraviti na težave zaradi staranja prebivalstva. Pričakuje se, da se bo primarni presežek, ki se zmanjšuje od leta 2001 (ko je znašal 7 % BDP), ustalil na okoli 4,1 % BDP. Skupna prilagoditev je nastala skoraj izključno zaradi znižanja odhodkov (za 1,25 odstotne točke BDP med leti 2006 in 2010). Znižanje odhodkov je posledica upada odhodkov za obresti (0,75 odstotne točke), ki izhaja iz neprekinjenega zmanjševanja dolga, in znižanja primarnih odhodkov (0,5 odstotne točke). Delno pa je bilo znižanje odhodkov izravnano z zmanjšanjem javnofinančnih prihodkov (0,5 odstotne točke). Napovedi programa za obdobje po letu 2007 v veliki meri ustrezajo napovedim nespremenjenih politik, čeprav se tudi (implicitno) zdi, da se program opira na nadaljnje enkratne ukrepe za dosego proračunskih ciljev. Ta strategija je zelo podobna tisti iz predhodne dopolnitve programa stabilnosti na podlagi večinoma nespremenjenega makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(4)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je zagotoviti neprekinjeno zniževanje še vedno visokega deleža dolga (blizu 90 % v letu 2006) pod 75 % BDP v letu 2010 s postopnim oblikovanjem nominalnega proračunskega presežka (z 0,3 % BDP v letu 2007 na 0,9 % v letu 2010) in se tako vnaprej pripraviti na težave zaradi staranja prebivalstva. Pričakuje se, da se bo primarni presežek, ki se zmanjšuje od leta 2001 (ko je znašal 7 % BDP), ustalil na okoli 4,1 % BDP. Skupna prilagoditev je nastala skoraj izključno zaradi znižanja odhodkov (za 1,25 odstotne točke BDP med leti 2006 in 2010). Znižanje odhodkov je posledica upada odhodkov za obresti (0,75 odstotne točke), ki izhaja iz neprekinjenega zmanjševanja dolga, in znižanja primarnih odhodkov (0,5 odstotne točke). Delno pa je bilo znižanje odhodkov izravnano z zmanjšanjem javnofinančnih prihodkov (0,5 odstotne točke). Napovedi programa za obdobje po letu 2007 v veliki meri ustrezajo napovedim nespremenjenih politik, čeprav se tudi (implicitno) zdi, da se program opira na nadaljnje enkratne ukrepe za dosego proračunskih ciljev. Ta strategija je zelo podobna tisti iz predhodne dopolnitve programa stabilnosti na podlagi večinoma nespremenjenega makroekonomskega scenarija.

| (5) | Ker program ne zagotavlja informacij o uporabi enkratnih in drugih začasnih ukrepov po letu 2007, strukturnega salda od leta 2008 dalje ni mogoče izračunati na podlagi informacij iz programa. Ob predpostavki, da ostane relativni učinek enkratnih ukrepov po letu 2007 nespremenjen, je načrtovano, da se bo strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, izboljšal s približno –0,4 % BDP v letu 2006 na 0,7 % BDP na koncu programskega obdobja. V tem programu, tako kot tudi v predhodni posodobitvi programa stabilnosti, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje strukturni presežek v višini 0,5 % BDP, ki bo v skladu s programom dosežen do leta 2008. To je eno leto pozneje kot je bilo določeno v predhodni dopolnitvi. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,25 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, ki je za države članice evroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno potencialno dolgoročno rast. |
| --- | --- |

(5)

Ker program ne zagotavlja informacij o uporabi enkratnih in drugih začasnih ukrepov po letu 2007, strukturnega salda od leta 2008 dalje ni mogoče izračunati na podlagi informacij iz programa. Ob predpostavki, da ostane relativni učinek enkratnih ukrepov po letu 2007 nespremenjen, je načrtovano, da se bo strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, izboljšal s približno –0,4 % BDP v letu 2006 na 0,7 % BDP na koncu programskega obdobja. V tem programu, tako kot tudi v predhodni posodobitvi programa stabilnosti, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje strukturni presežek v višini 0,5 % BDP, ki bo v skladu s programom dosežen do leta 2008. To je eno leto pozneje kot je bilo določeno v predhodni dopolnitvi. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,25 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, ki je za države članice evroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno potencialno dolgoročno rast.

| (6) | Proračunski rezultati bi lahko bili nekoliko slabši od pričakovanih v programu. To velja še zlasti za leto 2007, predvsem zato, ker je proračun videti dokaj optimističen in včasih ne zagotavlja zadostnih podrobnosti o predvidenih ukrepih (vključno z enkratnimi ukrepi na področju prodaje nepremičnin ali prevzema pokojninskih obveznosti od javnih družb, ki niso podrobneje določeni). Belgija je na splošno zelo uspešna pri doseganju nominalnih proračunskih ciljev, vendar bo za dosego cilja za leto 2007 tako kot v zadnjih letih potrebno strogo spremljanje. V prihodnjih nadzorih proračuna bi bilo treba navesti vse potrebne dodatne ukrepe. Rezultati v letu 2007, slabši od načrtovanih, bi se prenesli tudi na naslednja leta. Od leta 2008 dalje obstaja tveganje, da se enkratni ukrepi po njihovem izteku ne bodo nadomestili s strukturnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi lahko bili nekoliko slabši od pričakovanih v programu. To velja še zlasti za leto 2007, predvsem zato, ker je proračun videti dokaj optimističen in včasih ne zagotavlja zadostnih podrobnosti o predvidenih ukrepih (vključno z enkratnimi ukrepi na področju prodaje nepremičnin ali prevzema pokojninskih obveznosti od javnih družb, ki niso podrobneje določeni). Belgija je na splošno zelo uspešna pri doseganju nominalnih proračunskih ciljev, vendar bo za dosego cilja za leto 2007 tako kot v zadnjih letih potrebno strogo spremljanje. V prihodnjih nadzorih proračuna bi bilo treba navesti vse potrebne dodatne ukrepe. Rezultati v letu 2007, slabši od načrtovanih, bi se prenesli tudi na naslednja leta. Od leta 2008 dalje obstaja tveganje, da se enkratni ukrepi po njihovem izteku ne bodo nadomestili s strukturnimi ukrepi.

| (7) | Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se do leta 2008 doseže srednjeročni cilj, kot je predviden v programu. V skladu z zgoraj navedenim pa srednjeročni cilj znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast. Proračunska strategija se zdi zadostna za doseganje proračunskega stanja v strukturnem smislu, ki se lahko v okviru Pakta od leta 2008 šteje za ustreznega. Prav tako se zdi, da proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v programskem obdobju. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa bi bilo treba pospešiti, da bo skladen s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice evroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. Ob upoštevanju tveganj je prilagoditev lahko nižja od merila v letu 2007 in se nato upočasni. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se do leta 2008 doseže srednjeročni cilj, kot je predviden v programu. V skladu z zgoraj navedenim pa srednjeročni cilj znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast. Proračunska strategija se zdi zadostna za doseganje proračunskega stanja v strukturnem smislu, ki se lahko v okviru Pakta od leta 2008 šteje za ustreznega. Prav tako se zdi, da proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v programskem obdobju. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa bi bilo treba pospešiti, da bo skladen s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice evroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. Ob upoštevanju tveganj je prilagoditev lahko nižja od merila v letu 2007 in se nato upočasni.

| (8) | Program poroča o dolgu v višini 87,7 % BDP za leto 2006, vendar ta ne vključuje predpostavke o dolgu železniške družbe SNCB v letu 2005, ki po navedbah Eurostata v istem letu zvišuje raven dolga za 1,7 % BDP. Zato so službe Komisije bruto javni dolg ocenile v višini 89,4 % BDP v letu 2006, kar je precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, kljub znatnemu zniževanju v zadnjih nekaj letih. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju hitro znižal za okoli 15 odstotnih točk. Glede na oceno tveganja in zlasti glede na tveganja za zgoraj navedene proračunske cilje, bo razvoj deleža dolga verjetno nekoliko manj ugoden, kakor je predvideno v programu. Vendar se zdi, da se delež dolga v programskem obdobju v zadostni meri približuje referenčni vrednosti. |
| --- | --- |

(8)

Program poroča o dolgu v višini 87,7 % BDP za leto 2006, vendar ta ne vključuje predpostavke o dolgu železniške družbe SNCB v letu 2005, ki po navedbah Eurostata v istem letu zvišuje raven dolga za 1,7 % BDP. Zato so službe Komisije bruto javni dolg ocenile v višini 89,4 % BDP v letu 2006, kar je precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, kljub znatnemu zniževanju v zadnjih nekaj letih. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju hitro znižal za okoli 15 odstotnih točk. Glede na oceno tveganja in zlasti glede na tveganja za zgoraj navedene proračunske cilje, bo razvoj deleža dolga verjetno nekoliko manj ugoden, kakor je predvideno v programu. Vendar se zdi, da se delež dolga v programskem obdobju v zadostni meri približuje referenčni vrednosti.

| (9) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Belgiji je večji od povprečja EU, na kar vpliva predvsem velik porast odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v prihodnjih desetletjih. Začetno proračunsko stanje z visokim primarnim presežkom, čeprav slabše kot leta 2005, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, ne zadostuje pa, da bi popolnoma pokrilo bistveni porast odhodkov. Poleg tega pa trenutna raven bruto javnega dolga kljub zmanjševanju še vedno ostaja visoko nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Enakomerno zmanjševanje deleža dolga zahteva ohranjanje visokih primarnih presežkov v daljšem časovnem obdobju, kar bi prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Belgija izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Belgiji je večji od povprečja EU, na kar vpliva predvsem velik porast odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v prihodnjih desetletjih. Začetno proračunsko stanje z visokim primarnim presežkom, čeprav slabše kot leta 2005, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, ne zadostuje pa, da bi popolnoma pokrilo bistveni porast odhodkov. Poleg tega pa trenutna raven bruto javnega dolga kljub zmanjševanju še vedno ostaja visoko nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Enakomerno zmanjševanje deleža dolga zahteva ohranjanje visokih primarnih presežkov v daljšem časovnem obdobju, kar bi prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Belgija izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

| (10) | Program stabilnosti ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega ne zagotavlja sistematskih informacij glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov glavnih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, vendar se zdi, da njegove proračunske napovedi upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, se zdijo skladni z ukrepi, ki so predvideni v nacionalnem programu reform. Oba programa predvidevata zlasti postopno izvajanje „generacijskega pakta “(celovitega načrta za povečanje zaposlovanja in okrepitev sistema socialne varnosti), nadaljnje postopno zmanjšanje davčne obremenitve dela in ukrepe za spodbujanje raziskav in podjetništva. |
| --- | --- |

(10)

Program stabilnosti ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega ne zagotavlja sistematskih informacij glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov glavnih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, vendar se zdi, da njegove proračunske napovedi upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, se zdijo skladni z ukrepi, ki so predvideni v nacionalnem programu reform. Oba programa predvidevata zlasti postopno izvajanje „generacijskega pakta “(celovitega načrta za povečanje zaposlovanja in okrepitev sistema socialne varnosti), nadaljnje postopno zmanjšanje davčne obremenitve dela in ukrepe za spodbujanje raziskav in podjetništva.

| (11) | Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (3). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (3).

Svet meni, da strategija neprestanega zmanjševanja še vedno visokega stanja dolga zagotavlja dober zgled proračunskih politik, ki se izvajajo v skladu s Paktom. Tudi če program predvideva postopno povečanje presežkov (zlasti z zmanjšanimi odhodki za obresti) na podlagi uravnoteženega proračuna v nominalnem smislu, obstajajo nekatera tveganja, ki so povezana z doseganjem proračunskih ciljev. Kljub temu se pričakuje, da se bo srednjeročni cilj v programskem obdobju dosegel.

Svet glede na zgornjo oceno Belgijo poziva, naj:

| (i) | zagotovi, da se doseže proračunski cilj za leto 2007 in nato pospeši ritem prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja, tudi z zmanjšanjem poseganja po enkratnih ukrepih; |
| --- | --- |

(i)

zagotovi, da se doseže proračunski cilj za leto 2007 in nato pospeši ritem prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja, tudi z zmanjšanjem poseganja po enkratnih ukrepih;

| (ii) | ob upoštevanju visoke ravni dolga in napovedanega povečanja izdatkov, povezanih s starostjo, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, in sicer z doseganjem vsaj srednjeročnega cilja in izvajanjem reform. |
| --- | --- |

(ii)

ob upoštevanju visoke ravni dolga in napovedanega povečanja izdatkov, povezanih s starostjo, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, in sicer z doseganjem vsaj srednjeročnega cilja in izvajanjem reform.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PS dec. 2006 | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 |
| COM nov. 2006 | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS dec. 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 |
| COM nov. 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2006
   (4) | – 0,8 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM nov. 2006 (8) | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005
   (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | 0,1


  – 2,3
   (9) | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 |
| COM nov. 2006 | – 2,3 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | 4,3


  1,9  (9) | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 |
| COM nov. 2006 | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006
   (4) | 0,8


  – 1,6
   (9) | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 |
| COM nov. 2006 | – 1,7 | 0,1 | – 0,1 | – 0,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005
   (4) | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (5)

  (v % BDP) | PS dec. 2006
   (6) | ni podatkov | – 0,4 | 0,1 | n.d. | ni podatkov | ni podatkov |
| COM nov. 2006 (7) | 0,2 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | 91,5


  93,2  (9) | 87,7


  89,4  (9) | 83,9


  85,6  (9) | 80,4


  82,1  (9) | 76,6


  78,3  (9) | 72,6


  74,3  (9) |
| COM nov. 2006 | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v % )

PS dec. 2006

1,2

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

COM nov. 2006

1,1

2,7

2,3

2,2

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS dec. 2006

2,5

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

COM nov. 2006

2,5

2,4

1,8

1,7

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2006
   (4)

– 0,8

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

COM nov. 2006 (8)

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,7

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005
   (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006

0,1

– 2,3
   (9)

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

COM nov. 2006

– 2,3

– 0,2

– 0,5

– 0,5

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006

4,3

1,9  (9)

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

COM nov. 2006

1,9

3,9

3,4

3,2

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006
   (4)

0,8

– 1,6
   (9)

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

COM nov. 2006

– 1,7

0,1

– 0,1

– 0,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005
   (4)

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

ni podatkov

Strukturni saldo (5)

(v % BDP)

PS dec. 2006
   (6)

ni podatkov

– 0,4

0,1

n.d.

ni podatkov

ni podatkov

COM nov. 2006 (7)

0,2

– 0,7

– 0,2

– 0,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2006

91,5

93,2  (9)

87,7

89,4  (9)

83,9

85,6  (9)

80,4

82,1  (9)

76,6

78,3  (9)

72,6

74,3  (9)

COM nov. 2006

93,2

89,4

86,3

83,2

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Dopolnitev je bila predložena skoraj dva tedna po roku, določenem v kodeksu ravnanja, tj. 1. decembru.

(3)  Javnofinančni primanjkljaj in projekcije dolga iz programa ne vključujejo učinka predpostavke o dolgu železniške družbe SNCB/NMBS v letu 2005, kakor je 23. oktobra 2006 odločil Eurostat. Poleg tega program tudi ne zagotavlja informacij o uporabi enkratnih in drugih začasnih ukrepov v letih 2008-2010.

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(5)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(6)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,6 % BDP v letu 2006 in 0,4 % v letu 2007; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja). Program ne zagotavlja informacij o uporabi enkratnih ukrepov za druga leta.

(7)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz jesenske napovedi 2006 služb Komisije (2,0 % BDP v letu 2005, primanjkljaj se viša; 0,8 % v letu 2006 in 0,1 % v letu 2007, oba primanjkljaja se zmanjšujeta).

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,2 %, 2,3 %, 2,3 % oziroma 2,2 % v obdobju 2005-2008.

(9)  Zneski primanjkljaja in dolga iz programa za leto 2005 je sporočil belgijski Državni inštitut za revizijo (Belgian National Accounts Institute). Eurostat je 23. oktobra 2006 spremenil podatke o primanjkljaju in dolgu, ki jih je priglasila Belgija, saj je bilo ugotovljeno, da niso bili v skladu s pravili ESA95, posebej v zvezi s predpostavko vlade o dolgu železniške družbe SNCB/NMBS iz leta 2005 (FIF/FSI – Fonds de l'infrastructure ferroviaire/Fonds voor spoorweginfrastructuur) v višini 7,4 milijarde EUR (2,5 % BDP) (glej sporočilo za javnost Eurostata št. 139/2006). Ob upoštevanju pravil ESA95 je učinek na javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 v isti višini; učinek na javnofinančni primanjkljaj ob koncu leta 2005 znaša 5,2 milijarde EUR (1,7 % BDP, ob upoštevanju delnega povračila, izvedenega v navedenem letu). Podatki za leto 2005, označeni z zvezdico, so takšni, kakor jih je spremenil Eurostat. Podatke o dolgu, označene z zvezdico za leta od 2006 do 2010 so službe Komisije avtomatsko prilagodile, da so v skladu z ESA95. Ta prilagoditev zneskov dolga temelji na tehnični predpostavki, da stanje dolga FIF/FSI ostane nespremenjeno. Belgijska vlada je decembra 2006 pri Sodišču prve stopnje izpodbijala spremembo podatkov Belgije, ki jo je izvedel Eurostat.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/7

---

MNENJE SVETA

z dne 27. marca 2007

o dopolnitvi programa stabilnosti Španije, 2006-2009

(2007/C 89/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. marca 2007 proučil dopolnitev programa stabilnosti Španije, ki obravnava obdobje 2006-2009 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. marca 2007 proučil dopolnitev programa stabilnosti Španije, ki obravnava obdobje 2006-2009 (2).

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP s 3,8 % v letu 2006 spustila na povprečno 3,3 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi glede inflacije v programu se zdijo realistične. Pričakovana razlika v inflaciji v euroobmočju je kljub zniževanju še vedno precejšnja. Čeprav obstaja nekaj kratkoročnih pozitivnih tveganj, pa lahko v tem scenariju pride tudi do nekaterih negativnih tveganj v srednjeročnem obdobju, povezanih z neravnovesji v gospodarstvu; to so vse večja zadolženost gospodinjstev, povečanje primanjkljaja tekočega računa in možnost, da se razširjen razcvet stanovanjske gradnje ustavi prej, kot je bilo to predvideno v programu. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP s 3,8 % v letu 2006 spustila na povprečno 3,3 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi glede inflacije v programu se zdijo realistične. Pričakovana razlika v inflaciji v euroobmočju je kljub zniževanju še vedno precejšnja. Čeprav obstaja nekaj kratkoročnih pozitivnih tveganj, pa lahko v tem scenariju pride tudi do nekaterih negativnih tveganj v srednjeročnem obdobju, povezanih z neravnovesji v gospodarstvu; to so vse večja zadolženost gospodinjstev, povečanje primanjkljaja tekočega računa in možnost, da se razširjen razcvet stanovanjske gradnje ustavi prej, kot je bilo to predvideno v programu.

| (3) | Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi 2006 služb Komisije ocenjen na 1,5 % BDP, v celoti skladen z dopolnitvijo programa stabilnosti, pri čemer je bil cilj, določen v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti, 0,9 % BDP. Ta pozitivni rezultat je posledica prihodkov, ki so bili višji od načrtovanih, zaradi obsežnega ustvarjanja delovnih mest in dobrih rezultatov podjetij, za katere se ocenjuje, da so dvignili prihodke iz neposrednih davkov visoko nad nominalno rastjo BDP. |
| --- | --- |

(3)

Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi 2006 služb Komisije ocenjen na 1,5 % BDP, v celoti skladen z dopolnitvijo programa stabilnosti, pri čemer je bil cilj, določen v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti, 0,9 % BDP. Ta pozitivni rezultat je posledica prihodkov, ki so bili višji od načrtovanih, zaradi obsežnega ustvarjanja delovnih mest in dobrih rezultatov podjetij, za katere se ocenjuje, da so dvignili prihodke iz neposrednih davkov visoko nad nominalno rastjo BDP.

| (4) | Cilji dopolnitve so (i) ohranjanje makroekonomske in proračunske stabilnosti ter (ii) spodbujanje produktivnosti s povečanjem infrastrukture, človeškega in tehnološkega kapitala. Predvideva se, da se bo javnofinančni presežek z 1,4 % BDP v letu 2006 spustil na okoli 1 % v letu 2009. Časovni razvoj primarnega presežka je podoben, le da bo s 3 % BDP v letu 2006 padel na 2,25 % v letu 2009. Medtem ko bi se morali prihodki v programskem obdobju zmanjšati za 0,2 % BDP, bi se morali primarni odhodki povečati za okoli 0,5 % BDP, delno izravnani z znižanjem bremena obresti. Predhodna dopolnitev je ob upoštevanju na splošno podobnih makroekonomskih obetov predvidela manjše presežke. Razliko med dopolnitvama je mogoče najti v veliko boljšem rezultatu primanjkljaja za leto 2006 od načrtovanega leto poprej, z ugodnim učinkom prenosa v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(4)

Cilji dopolnitve so (i) ohranjanje makroekonomske in proračunske stabilnosti ter (ii) spodbujanje produktivnosti s povečanjem infrastrukture, človeškega in tehnološkega kapitala. Predvideva se, da se bo javnofinančni presežek z 1,4 % BDP v letu 2006 spustil na okoli 1 % v letu 2009. Časovni razvoj primarnega presežka je podoben, le da bo s 3 % BDP v letu 2006 padel na 2,25 % v letu 2009. Medtem ko bi se morali prihodki v programskem obdobju zmanjšati za 0,2 % BDP, bi se morali primarni odhodki povečati za okoli 0,5 % BDP, delno izravnani z znižanjem bremena obresti. Predhodna dopolnitev je ob upoštevanju na splošno podobnih makroekonomskih obetov predvidela manjše presežke. Razliko med dopolnitvama je mogoče najti v veliko boljšem rezultatu primanjkljaja za leto 2006 od načrtovanega leto poprej, z ugodnim učinkom prenosa v programskem obdobju.

| (5) | Za strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje rahel padec z okoli 1,75 % BDP v letu 2006 na 1,5 % BDP na koncu programskega obdobja. Kot v predhodni dopolnitvi programa stabilnosti je srednjeročni cilj za proračunsko stanje tudi v tem programu stabilnosti uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki se ga s programom namerava ohraniti z veliko rezervo v tem programskem obdobju. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,25 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno potencialno dolgoročno rast. |
| --- | --- |

(5)

Za strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje rahel padec z okoli 1,75 % BDP v letu 2006 na 1,5 % BDP na koncu programskega obdobja. Kot v predhodni dopolnitvi programa stabilnosti je srednjeročni cilj za proračunsko stanje tudi v tem programu stabilnosti uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki se ga s programom namerava ohraniti z veliko rezervo v tem programskem obdobju. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,25 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno potencialno dolgoročno rast.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji dopolnitev, je uresničljiv, napovedi glede prihodkov pa odražajo previdne predpostavke. Na strani odhodkov obstaja tveganje prekoračitve pri odhodkih (na ravni lokalnih organov), če se potrdijo pretekli trendi v zdravstvenem varstvu in izobraževanju. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji dopolnitev, je uresničljiv, napovedi glede prihodkov pa odražajo previdne predpostavke. Na strani odhodkov obstaja tveganje prekoračitve pri odhodkih (na ravni lokalnih organov), če se potrdijo pretekli trendi v zdravstvenem varstvu in izobraževanju.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost zadostuje, da se srednjeročni cilj programa ohrani skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v posameznem letu. Proračunska naravnanost programa je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost zadostuje, da se srednjeročni cilj programa ohrani skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v posameznem letu. Proračunska naravnanost programa je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti.

| (8) | Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal pod 40 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga skozi programsko obdobje zmanjšal za nadaljnjih 8 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal pod 40 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga skozi programsko obdobje zmanjšal za nadaljnjih 8 odstotnih točk.

| (9) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Španiji je dosti večji od povprečja EU, kar je posledica relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine glede na delež BDP v naslednjih desetletjih. Začetni proračunski položaj, boljši od tistega iz leta 2005, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, ni pa dovolj, da bi popolnoma pokril bistveni porast odhodkov zaradi staranja prebivalstva. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in nadaljnje izvajanje ukrepov, namenjenih upočasnitvi hitrega povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno je Španija izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Španiji je dosti večji od povprečja EU, kar je posledica relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine glede na delež BDP v naslednjih desetletjih. Začetni proračunski položaj, boljši od tistega iz leta 2005, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, ni pa dovolj, da bi popolnoma pokril bistveni porast odhodkov zaradi staranja prebivalstva. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in nadaljnje izvajanje ukrepov, namenjenih upočasnitvi hitrega povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno je Španija izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

| (10) | Program stabilnosti vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Zagotavlja nekatere informacije – čeprav ne sistematično – o neposrednih proračunskih stroških ali prihrankih bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in zdi se, da proračunske napovedi upoštevajo javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, se zdijo skladni z ukrepi, ki so predvideni v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata postopno povečanje javnih odhodkov za razvoj in raziskave ter naložb v infrastrukturo. |
| --- | --- |

(10)

Program stabilnosti vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Zagotavlja nekatere informacije – čeprav ne sistematično – o neposrednih proračunskih stroških ali prihrankih bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in zdi se, da proračunske napovedi upoštevajo javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, se zdijo skladni z ukrepi, ki so predvideni v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata postopno povečanje javnih odhodkov za razvoj in raziskave ter naložb v infrastrukturo.

| (11) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (3). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (3).

Svet meni, da je srednjeročni proračunski položaj zdrav in da proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Zaradi velikih zunanjih neravnovesij, povečanja le-teh in zaradi obstoječih razlik v inflaciji v euroobmočju, je pomembno ohraniti močan proračunski položaj in tako preprečiti ekspazivno proračunsko naravnanost.

Ob upoštevanju zgornje ocene in zlasti glede na napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, Svet Španijo poziva, da izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z dodatnimi ukrepi, ki bodo omejili nadaljnji vpliv staranja prebivalstva na programe porabe.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PS dec. 2006 | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 |
| COM nov. 2006 (10) | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 | ni podatkov |
| Inflacija HICP  (9)(%) | PS dec. 2006
   (9) | 3,4 | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 |
| COM nov. 2006 | 3,4 | 3,6 | 2,8 | 2,7 | ni podatkov |
| PS dec. 2005
   (9) | 4,2 | 3,5 | 3,3 | 3,2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2006
   (4) | 0,9 | 0,9 | 1,2 | 1,5 | 1,6 |
| COM nov. 2006 (8) | 0,8 | 0,9 | 1,1 | 1,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2005
   (4) | 0,5 | 0,8 | 1,1 | 0,7 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 |
| COM nov. 2006 | 1,1 | 1,5 | 1,1 | 0,9 | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | 2,9 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 |
| COM nov. 2006 | 2,9 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006
   (4) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| COM nov. 2006 | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | ni podatkov |
| PS dec. 2005
   (4) | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (5)

  (v % BDP) | PS dec. 2006
   (6) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| COM nov. 2006 (7) | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | 43,1 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 |
| COM nov. 2006 | 43,1 | 39,7 | 37,0 | 34,7 | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v % )

PS dec. 2006

3,5

3,8

3,4

3,3

3,3

COM nov. 2006 (10)

3,5

3,8

3,4

3,3

ni podatkov

PS dec. 2005

3,4

3,3

3,2

3,2

ni podatkov

Inflacija HICP  (9)(%)

PS dec. 2006
   (9)

3,4

3,5

2,7

2,6

2,5

COM nov. 2006

3,4

3,6

2,8

2,7

ni podatkov

PS dec. 2005
   (9)

4,2

3,5

3,3

3,2

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2006
   (4)

0,9

0,9

1,2

1,5

1,6

COM nov. 2006 (8)

0,8

0,9

1,1

1,3

ni podatkov

PS dec. 2005
   (4)

0,5

0,8

1,1

0,7

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006

1,1

1,4

1,0

0,9

0,9

COM nov. 2006

1,1

1,5

1,1

0,9

ni podatkov

PS dec. 2005

1,0

0,9

0,7

0,6

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006

2,9

3,0

2,5

2,3

2,2

COM nov. 2006

2,9

3,1

2,7

2,3

ni podatkov

PS dec. 2005

2,8

2,6

2,2

2,0

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006
   (4)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

COM nov. 2006

1,5

1,9

1,6

1,4

ni podatkov

PS dec. 2005
   (4)

1,2

1,2

1,2

0,9

ni podatkov

Strukturni saldo (5)

(v % BDP)

PS dec. 2006
   (6)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

COM nov. 2006 (7)

1,5

1,9

1,6

1,4

ni podatkov

PS dec. 2005

1,2

1,2

1,2

0,9

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2006

43,1

39,7

36,6

34,3

32,2

COM nov. 2006

43,1

39,7

37,0

34,7

ni podatkov

PS dec. 2005

43,1

40,3

38,0

36,0

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Dopolnitev je bila predložena tri tedne po roku, določenem v kodeksu ravnanja, tj. 1. decembru.

(3)  Ni podatkov o HICP in o javnofinančnih odhodkov po namenu.

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(5)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(6)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa.

(7)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,9 %, 3,8 %, 3,6 % oziroma 3,6 % v obdobju 2005-2008.

(9)  Deflator zasebne potrošnje namesto HICP.

(10)  V skladu s prvo oceno je v letu 2006 rast znašala 3,9 %. Vmesna napoved služb Komisije z dne 16. februarja 2007 predvideva, da bo rast v letu 2007 znašala 3,7 %.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/11

---

MNENJE SVETA

z dne 27. marca 2007

o konvergenčnem programu Bolgarije, 2006-2009

(2007/C 89/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. marca 2007 proučil konvergenčni program Bolgarije, ki zajema obdobje od 2006 do 2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. marca 2007 proučil konvergenčni program Bolgarije, ki zajema obdobje od 2006 do 2009.

| (2) | Bolgarija je dosegla visoko stopnjo makroekonomske stabilnosti, ki je podprta z zdravimi javnimi financami. Gospodarska rast je visoka in stabilna, v zadnjih letih se je povečala na okrog 5,5 %, vendar je BDP na prebivalca (v SKM) še vedno nizek, saj je leta 2005 dosegal 32,9 % povprečja EU-25. Bolgarija mora tako še veliko nadoknaditi, kar zanjo predstavlja glavni srednjeročni in dolgoročni izziv. Po ustanovitvi valutnega odbora leta 1997 se je inflacija do leta 1999 zmanjšala na enomestno število, vendar je proces zmanjševanja inflacije v zadnjih letih stagniral, inflacija po CPI pa je v letu 2006 dosegla 7,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Bolgarija je dosegla visoko stopnjo makroekonomske stabilnosti, ki je podprta z zdravimi javnimi financami. Gospodarska rast je visoka in stabilna, v zadnjih letih se je povečala na okrog 5,5 %, vendar je BDP na prebivalca (v SKM) še vedno nizek, saj je leta 2005 dosegal 32,9 % povprečja EU-25. Bolgarija mora tako še veliko nadoknaditi, kar zanjo predstavlja glavni srednjeročni in dolgoročni izziv. Po ustanovitvi valutnega odbora leta 1997 se je inflacija do leta 1999 zmanjšala na enomestno število, vendar je proces zmanjševanja inflacije v zadnjih letih stagniral, inflacija po CPI pa je v letu 2006 dosegla 7,3 %.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP ostala na visoki ravni in se s 5,9 % v letu 2006 rahlo povečala na povprečno 6,1 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Vendar so velika zunanja neravnovesja srednjeročno še vedno dejavnik tveganja, zlasti ker je bil leta 2006 zunanji primanjkljaj 16 % BDP, čeprav je bil primanjkljaj v polni meri pokrit s prilivom neposrednih tujih naložb. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP ostala na visoki ravni in se s 5,9 % v letu 2006 rahlo povečala na povprečno 6,1 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Vendar so velika zunanja neravnovesja srednjeročno še vedno dejavnik tveganja, zlasti ker je bil leta 2006 zunanji primanjkljaj 16 % BDP, čeprav je bil primanjkljaj v polni meri pokrit s prilivom neposrednih tujih naložb. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične.

| (4) | V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 je javnofinančni presežek v letu 2006 ocenjen na 3,3 % BDP, medtem ko je v predpristopnem ekonomskem programu (PEP) iz decembra 2005 določen cilj uravnoteženega proračuna, v konvergenčnem programu pa napovedan presežek v višini 3,2 % BDP. Proračunski rezultat, ki je veliko boljši od načrtovanega, gre pripisati predvsem dejstvu, da so bili prihodki zaradi previdnih napovedi glede prihodkov v PEP, večje rasti proizvodnje in učinkovitejšega pobiranja prihodkov večji od načrtovanih. V primerjavi z napovedmi PEP so tudi odhodki nižji za 1 % BDP, kar je predvsem posledica nižjih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(4)

V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 je javnofinančni presežek v letu 2006 ocenjen na 3,3 % BDP, medtem ko je v predpristopnem ekonomskem programu (PEP) iz decembra 2005 določen cilj uravnoteženega proračuna, v konvergenčnem programu pa napovedan presežek v višini 3,2 % BDP. Proračunski rezultat, ki je veliko boljši od načrtovanega, gre pripisati predvsem dejstvu, da so bili prihodki zaradi previdnih napovedi glede prihodkov v PEP, večje rasti proizvodnje in učinkovitejšega pobiranja prihodkov večji od načrtovanih. V primerjavi z napovedmi PEP so tudi odhodki nižji za 1 % BDP, kar je predvsem posledica nižjih tekočih odhodkov.

| (5) | Cilj srednjeročne proračunske strategije iz konvergenčnega programa je ohranjanje javnofinančnega presežka v območju 0,8-1,5 % BDP, da bi zavarovali makroekonomsko stabilnost in vzdržnost javnih financ. Za leto 2007 se načrtuje veliko milejša davčna politika, pri čemer se bo proračunski presežek s 3,2 % BDP v letu 2006 zmanjšal na 0,8 % BDP. V letih 2008 in 2009 se bo javnofinančni presežek spet povečal in se ustalil na 1,5 % BDP. Ob zmanjšanju odhodkov za obresti za okoli 0,25 % BDP v programskem obdobju se bo primarni presežek po pričakovanjih zmanjšal s 4,5 % BDP leta 2006 na 2,25 % BDP leta 2007, v letih 2008 in 2009 pa bo spet dosegel 2,75 % BDP. Milejša davčna politika v letu 2007 bo izhajala skoraj izključno iz odhodkov. Odhodki se bodo po pričakovanjih povečali za 2,75 % BDP, pri čemer bo v letu 2008 izničen le del teh odhodkov, tj. 0,75 % BDP. Odhodki naj bi se v letu 2007 povečali predvsem zaradi „drugih odhodkov “(+ 2,5 % BDP) in subvencij (+ 0,5 % BDP). Povečanje „drugih odhodkov “je posledica prispevkov Bolgarije v sredstva EU (1,25 % BDP), večjih odhodkov za projekte strukturnih skladov EU (0,25 % BDP), kar bo popolnoma pokrito z višjimi prihodki iz dotacij EU, in večjih „drugih tekočih odhodkov “(1 % BDP). Načrtovana znižanja davka od dohodka pravnih oseb in dohodnine v letu 2007 naj bi se skoraj v celoti pokrila zaradi boljše skladnosti in učinkovitejšega pobiranja davkov. Zato naj bi skupni prihodki ostali skoraj nespremenjeni (v odstotku BDP) skozi programsko obdobje. Iz programa je tudi razvidno, da bo kljub temu, da proračun za leto 2007 napoveduje javnofinančni presežek v višini 0,8 % BDP, pri izvrševanju proračuna ciljni presežek višji, tj. 2 % BDP. Podlaga za to so določbe zakona o proračunu, ki porabo 10 % sedanjih primarnih odhodkov, predvidenih v proračunu, dovoljujejo le v primeru, da se zunanji primanjkljaj ne povečuje še naprej. Proračunski cilji so v primerjavi s predpristopnim ekonomskim programom iz leta 2005 popravljeni precej navzgor, kar odraža precej boljše rezultate na področju prihodkov v letu 2006 od načrtovanih s prenosi v naslednja leta in malce ugodnejše obete glede rasti proizvodnje. |
| --- | --- |

(5)

Cilj srednjeročne proračunske strategije iz konvergenčnega programa je ohranjanje javnofinančnega presežka v območju 0,8-1,5 % BDP, da bi zavarovali makroekonomsko stabilnost in vzdržnost javnih financ. Za leto 2007 se načrtuje veliko milejša davčna politika, pri čemer se bo proračunski presežek s 3,2 % BDP v letu 2006 zmanjšal na 0,8 % BDP. V letih 2008 in 2009 se bo javnofinančni presežek spet povečal in se ustalil na 1,5 % BDP. Ob zmanjšanju odhodkov za obresti za okoli 0,25 % BDP v programskem obdobju se bo primarni presežek po pričakovanjih zmanjšal s 4,5 % BDP leta 2006 na 2,25 % BDP leta 2007, v letih 2008 in 2009 pa bo spet dosegel 2,75 % BDP. Milejša davčna politika v letu 2007 bo izhajala skoraj izključno iz odhodkov. Odhodki se bodo po pričakovanjih povečali za 2,75 % BDP, pri čemer bo v letu 2008 izničen le del teh odhodkov, tj. 0,75 % BDP. Odhodki naj bi se v letu 2007 povečali predvsem zaradi „drugih odhodkov “(+ 2,5 % BDP) in subvencij (+ 0,5 % BDP). Povečanje „drugih odhodkov “je posledica prispevkov Bolgarije v sredstva EU (1,25 % BDP), večjih odhodkov za projekte strukturnih skladov EU (0,25 % BDP), kar bo popolnoma pokrito z višjimi prihodki iz dotacij EU, in večjih „drugih tekočih odhodkov “(1 % BDP). Načrtovana znižanja davka od dohodka pravnih oseb in dohodnine v letu 2007 naj bi se skoraj v celoti pokrila zaradi boljše skladnosti in učinkovitejšega pobiranja davkov. Zato naj bi skupni prihodki ostali skoraj nespremenjeni (v odstotku BDP) skozi programsko obdobje. Iz programa je tudi razvidno, da bo kljub temu, da proračun za leto 2007 napoveduje javnofinančni presežek v višini 0,8 % BDP, pri izvrševanju proračuna ciljni presežek višji, tj. 2 % BDP. Podlaga za to so določbe zakona o proračunu, ki porabo 10 % sedanjih primarnih odhodkov, predvidenih v proračunu, dovoljujejo le v primeru, da se zunanji primanjkljaj ne povečuje še naprej. Proračunski cilji so v primerjavi s predpristopnim ekonomskim programom iz leta 2005 popravljeni precej navzgor, kar odraža precej boljše rezultate na področju prihodkov v letu 2006 od načrtovanih s prenosi v naslednja leta in malce ugodnejše obete glede rasti proizvodnje.

| (6) | Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se zmanjšal z okoli 3,25 % BDP leta 2006 na 1 % BDP leta 2007, v letih 2008 in 2009 pa naj bi se spet povečal na okoli 2 % BDP. Če bo v letu 2007 pri izvrševanju proračuna dosežen večji nominalni presežek v višini 2 % BDP, kar program določa kot cilj, bo potek prilagoditve bolj tekoč. Srednjeročni cilj za proračunsko stanje iz programa je uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki naj bi se z veliko rezervo ohranjal skozi programsko obdobje. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (ocenjen glede na primanjkljaj okoli 1,25 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj presega tistega, ki ga nakazujeta delež dolga in povprečna dolgoročna potencialna rast proizvodnje. |
| --- | --- |

(6)

Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se zmanjšal z okoli 3,25 % BDP leta 2006 na 1 % BDP leta 2007, v letih 2008 in 2009 pa naj bi se spet povečal na okoli 2 % BDP. Če bo v letu 2007 pri izvrševanju proračuna dosežen večji nominalni presežek v višini 2 % BDP, kar program določa kot cilj, bo potek prilagoditve bolj tekoč. Srednjeročni cilj za proračunsko stanje iz programa je uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki naj bi se z veliko rezervo ohranjal skozi programsko obdobje. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (ocenjen glede na primanjkljaj okoli 1,25 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj presega tistega, ki ga nakazujeta delež dolga in povprečna dolgoročna potencialna rast proizvodnje.

| (7) | Proračunski rezultat v letu 2007 bi bil lahko boljši od napovedanega, proračunska tveganja za leti 2008 in 2009 pa se na splošno zdijo uravnotežena. Glede na dobre rezultate pri doseganju proračunskih ciljev in določb zakona o proračunu iz leta 2007 o omejevanju izdatkov med izvrševanjem proračuna se zdi višji presežek za leto 2007 realističen, čeprav bi lahko napovedi glede prihodkov za leto 2007 vključevale nekatera negativna tveganja, saj boljša skladnost in učinkovitejše pobiranje davkov mogoče ne bosta povsem kompenzirala izpada prihodkov. Čeprav ni podrobnosti v zvezi s strategijo prilagajanja od leta 2008 naprej, se zdijo proračunski cilji do konca programskega obdobja na splošno uresničljivi, če bo proračunski rezultat v letu 2007 boljši od načrtovanega. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultat v letu 2007 bi bil lahko boljši od napovedanega, proračunska tveganja za leti 2008 in 2009 pa se na splošno zdijo uravnotežena. Glede na dobre rezultate pri doseganju proračunskih ciljev in določb zakona o proračunu iz leta 2007 o omejevanju izdatkov med izvrševanjem proračuna se zdi višji presežek za leto 2007 realističen, čeprav bi lahko napovedi glede prihodkov za leto 2007 vključevale nekatera negativna tveganja, saj boljša skladnost in učinkovitejše pobiranje davkov mogoče ne bosta povsem kompenzirala izpada prihodkov. Čeprav ni podrobnosti v zvezi s strategijo prilagajanja od leta 2008 naprej, se zdijo proračunski cilji do konca programskega obdobja na splošno uresničljivi, če bo proračunski rezultat v letu 2007 boljši od načrtovanega.

| (8) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu kaže na to, da se bo srednjeročni cilj skozi programsko obdobje ohranjal z veliko rezervo. Poleg tega zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Naravnanost proračunske politike, ki je razvidna iz programa, je ekspanzivna v letu 2007, kar se v ugodnih gospodarskih razmerah lahko izkaže za prociklično. To ne bi bilo popolnoma v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Ugodne gospodarske razmere naj bi nastopile zlasti v letu 2007, ko naj bi se strukturni saldo v skladu s programom zmanjšal za okoli 2,25 % BDP, v skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2006 pa za 1,5 % BDP. |
| --- | --- |

(8)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu kaže na to, da se bo srednjeročni cilj skozi programsko obdobje ohranjal z veliko rezervo. Poleg tega zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Naravnanost proračunske politike, ki je razvidna iz programa, je ekspanzivna v letu 2007, kar se v ugodnih gospodarskih razmerah lahko izkaže za prociklično. To ne bi bilo popolnoma v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Ugodne gospodarske razmere naj bi nastopile zlasti v letu 2007, ko naj bi se strukturni saldo v skladu s programom zmanjšal za okoli 2,25 % BDP, v skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2006 pa za 1,5 % BDP.

| (9) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 25,25 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program napoveduje, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 4 odstotne točke. |
| --- | --- |

(9)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 25,25 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program napoveduje, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 4 odstotne točke.

| (10) | Ker ni dolgoročnih napovedi glede odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, na podlagi skupnih makroekonomskih predpostavk, ki jih pripravljata Odbor za ekonomsko politiko in Komisija, vpliva staranja prebivalstva v Bolgariji ni mogoče oceniti na primerljivi in trdni osnovi, kot to poteka pri drugih državah članicah, za katere so tovrstne napovedi na voljo. Glede na sedanjo demografsko strukturo pa ni mogoče izključiti velikega vpliva staranja prebivalstva na odhodke. Začetno proračunsko stanje z velikim strukturnim presežkom bistveno prispeva k stabilizaciji dolga, tudi če se še ne upošteva dolgoročni vpliv staranja prebivalstva. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bo prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(10)

Ker ni dolgoročnih napovedi glede odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, na podlagi skupnih makroekonomskih predpostavk, ki jih pripravljata Odbor za ekonomsko politiko in Komisija, vpliva staranja prebivalstva v Bolgariji ni mogoče oceniti na primerljivi in trdni osnovi, kot to poteka pri drugih državah članicah, za katere so tovrstne napovedi na voljo. Glede na sedanjo demografsko strukturo pa ni mogoče izključiti velikega vpliva staranja prebivalstva na odhodke. Začetno proračunsko stanje z velikim strukturnim presežkom bistveno prispeva k stabilizaciji dolga, tudi če se še ne upošteva dolgoročni vpliv staranja prebivalstva. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bo prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (11) | Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Glede na program je naravnanost proračunske politike v letu 2007 ekspanzivna, kar se v ugodnih gospodarskih razmerah lahko izkaže za prociklično in zaradi česar obstaja nevarnost, da bo že tako velik zunanji primanjkljaj še večji. Poleg tega je bilo kljub temu, da so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema, predstavljenih zelo malo konkretnih ukrepov za izboljšanje učinkovitosti javne porabe, zlasti pri izdatkih za zdravstveno varstvo, kjer se stalno pojavljajo problemi v zvezi s spremljanjem in nadzorom odhodkov ter kakovostjo storitev. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Glede na program je naravnanost proračunske politike v letu 2007 ekspanzivna, kar se v ugodnih gospodarskih razmerah lahko izkaže za prociklično in zaradi česar obstaja nevarnost, da bo že tako velik zunanji primanjkljaj še večji. Poleg tega je bilo kljub temu, da so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema, predstavljenih zelo malo konkretnih ukrepov za izboljšanje učinkovitosti javne porabe, zlasti pri izdatkih za zdravstveno varstvo, kjer se stalno pojavljajo problemi v zvezi s spremljanjem in nadzorom odhodkov ter kakovostjo storitev.

| (12) | Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (2). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (2).

Svet meni, da je srednjeročni proračunski položaj zdrav in da proračunska strategija predstavlja primer proračunskih politik, izvajanih v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Vendar bi se lahko izkazalo, da načrtovano zmanjšanje proračunskega presežka v času ugodnih gospodarskih razmer v letu 2007 nakazuje na prociklično proračunsko naravnanost in bi lahko prispevalo k obstoječim zunanjim neravnovesjem. Z dosegom večjega presežka prek izvrševanja proračuna, in sicer 2 % BDP, bi se to tveganje občutno zmanjšalo.

Svet ob upoštevanju zgornje ocene Bolgarijo poziva, naj:

| (i) | v letu 2007 doseže višji proračunski presežek, kot je načrtovano v programu, in da tudi pozneje ohrani močan položaj, da bo spodbujala makroekonomsko stabilnost in omejila visoki zunanji primanjkljaj; |
| --- | --- |

(i)

v letu 2007 doseže višji proračunski presežek, kot je načrtovano v programu, in da tudi pozneje ohrani močan položaj, da bo spodbujala makroekonomsko stabilnost in omejila visoki zunanji primanjkljaj;

| (ii) | še izboljša učinkovitost javne porabe, zlasti z reformo sistema zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(ii)

še izboljša učinkovitost javne porabe, zlasti z reformo sistema zdravstvenega varstva.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedii (3)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | KP jan. 2007 | 5,5 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 |
| COM nov. 2006 | 5,5 | 6,0 | 6,0 | 6,2 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | 5,7 | 5,7 | 5,9 | 5,9 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP jan. 2007 | 5,0 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 |
| COM nov. 2006 | 5,0 | 7,0 | 3,5 | 3,8 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | 4,9 | 6,7 | 3,1 | 2,8 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP jan. 2007 (4) | 0,5 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 |
| COM nov. 2006 (8) | 0,5 | 0,3 | – 0,1 | – 0,5 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP jan. 2007 | 2,4 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 |
| COM nov. 2006 | 2,4 | 3,3 | 1,8 | 1,7 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | 1,8 | 0,0 | – 0,2 | – 0,7 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP jan. 2007 | 3,9 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 |
| COM nov. 2006 | 3,9 | 4,7 | 2,9 | 2,7 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | 3,4 | 1,5 | 1,2 | 0,5 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | KP jan. 2007 (4) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| COM nov. 2006 | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (5)

  (v % BDP) | KP jan. 2007 (6) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| COM nov. 2006 (7) | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP jan. 2007 | 29,8 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 |
| COM nov. 2006 | 29,8 | 25,8 | 21,8 | 17,9 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | 31,3 | 26,3 | 23,9 | 22,7 | ni podatkov |
| Vir:


  Konvergenčni program (KP); predpristopni ekonomski program (PEP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v % )

KP jan. 2007

5,5

5,9

5,9

6,2

6,1

COM nov. 2006

5,5

6,0

6,0

6,2

ni podatkov

PEP dec. 2005

5,7

5,7

5,9

5,9

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP jan. 2007

5,0

7,4

4,0

3,0

3,0

COM nov. 2006

5,0

7,0

3,5

3,8

ni podatkov

PEP dec. 2005

4,9

6,7

3,1

2,8

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP jan. 2007 (4)

0,5

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

COM nov. 2006 (8)

0,5

0,3

– 0,1

– 0,5

ni podatkov

PEP dec. 2005

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP jan. 2007

2,4

3,2

0,8

1,5

1,5

COM nov. 2006

2,4

3,3

1,8

1,7

ni podatkov

PEP dec. 2005

1,8

0,0

– 0,2

– 0,7

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP jan. 2007

3,9

4,6

2,2

2,8

2,7

COM nov. 2006

3,9

4,7

2,9

2,7

ni podatkov

PEP dec. 2005

3,4

1,5

1,2

0,5

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

KP jan. 2007 (4)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

COM nov. 2006

2,1

3,2

1,8

1,9

ni podatkov

PEP dec. 2005

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (5)

(v % BDP)

KP jan. 2007 (6)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

COM nov. 2006 (7)

2,1

3,2

1,8

1,9

ni podatkov

PEP dec. 2005

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP jan. 2007

29,8

25,3

22,7

22,3

21,1

COM nov. 2006

29,8

25,8

21,8

17,9

ni podatkov

PEP dec. 2005

31,3

26,3

23,9

22,7

ni podatkov

Vir:

Konvergenčni program (KP); predpristopni ekonomski program (PEP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Zlasti manjkajo podatki s trga dela o opravljenih urah in nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti.

(3)  Javnofinančni računi Bolgarije uradno še niso bili predmet temeljite ocene kakovosti s strani Eurostata. Eurostat bo podatke o javnofinančnem saldu in dolgu objavil in potrdil kmalu po objavi podatkov 1. aprila 2007.

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi informacij v programu.

(5)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(6)  V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,8 %, 6,3 %, 6,4 % in 6,7 % v tem zaporedju v obdobju 2005-2008.

Vir:

Konvergenčni program (KP); predpristopni ekonomski program (PEP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/15

---

MNENJE SVETA

z dne 27. marca 2007

o dopolnitvi konvergenčnega programa Latvije, 2006-2009

(2007/C 89/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. marca 2007 preučil dopolnitev konvergenčnega programa Latvije, ki zajema obdobje od 2006 do 2009 (2). Latvijska vlada je 6. marca 2007 objavila načrt za boj proti inflaciji. Vanj je vključen pregled proračunskih ciljev, z uravnoteženim proračunom za leti 2007 in 2008 ter s presežkom od leta 2009. Vendar pa to mnenje Sveta temelji na konvergenčnem programu. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. marca 2007 preučil dopolnitev konvergenčnega programa Latvije, ki zajema obdobje od 2006 do 2009 (2). Latvijska vlada je 6. marca 2007 objavila načrt za boj proti inflaciji. Vanj je vključen pregled proračunskih ciljev, z uravnoteženim proračunom za leti 2007 in 2008 ter s presežkom od leta 2009. Vendar pa to mnenje Sveta temelji na konvergenčnem programu.

| (2) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, za gospodarstvo predvideva t.i. „mehak pristanek “z zaustavitvijo realne rasti BDP z 11,5 % v letu 2006 na povprečno 8 % v preostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Kljub temu obstaja precejšnje tveganje, da bo makroekonomski razvoj zaradi velikih zunanjih neravnovesij, visoke inflacije in vse več znakov, ki kažejo na „pregrevanje “latvijskega gospodarstva, manj ugoden. Napovedi v programu glede inflacije se zdijo rahlo optimistične. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, za gospodarstvo predvideva t.i. „mehak pristanek “z zaustavitvijo realne rasti BDP z 11,5 % v letu 2006 na povprečno 8 % v preostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Kljub temu obstaja precejšnje tveganje, da bo makroekonomski razvoj zaradi velikih zunanjih neravnovesij, visoke inflacije in vse več znakov, ki kažejo na „pregrevanje “latvijskega gospodarstva, manj ugoden. Napovedi v programu glede inflacije se zdijo rahlo optimistične.

| (3) | Napoved služb Komisije iz jeseni 2006 je javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenila na 1 % BDP, pri čemer je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa 1,5 % BDP. Dopolnitev programa ocenjuje, da bo primanjkljaj znašal 0,4 % BDP, kar je verjetno zaradi dejstva, da so bili prihodki višji od pričakovanih, in kljub vplivu proračunskih sprememb, sprejetih v oktobru 2006, zaradi katerih so se odhodki po ocenah povečali za 1,5 % BDP. |
| --- | --- |

(3)

Napoved služb Komisije iz jeseni 2006 je javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenila na 1 % BDP, pri čemer je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa 1,5 % BDP. Dopolnitev programa ocenjuje, da bo primanjkljaj znašal 0,4 % BDP, kar je verjetno zaradi dejstva, da so bili prihodki višji od pričakovanih, in kljub vplivu proračunskih sprememb, sprejetih v oktobru 2006, zaradi katerih so se odhodki po ocenah povečali za 1,5 % BDP.

| (4) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je postopno izboljšanje proračunskega stanja in uravnotežen proračun do leta 2010. Po poslabšanju za skoraj 1,5 odstotne točke BDP v letih 2006 in 2007 bodo potrebni precejšnji napori na področju konsolidacije, da bi dosegli ta cilj. Načrtovana prilagoditev v letih 2008 in 2009 je za ugotovljeni in primarni saldo identična, tj. 0,4 oziroma 0,5 odstotne točke BDP. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo so načrtovani proračunski cilji bolj strogi, vendar je prilagoditev predvidena za konec programa ob bolj ugodnem makroekonomskem scenariju. Po precejšnjem zrahljanju deleža odhodkov v razmerju do BDP v letu 2007 program v obdobju 2008-2009 predvideva konsolidacijo proračuna s povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP za 0,4 odstotne točke letno in na splošno konstantnem deležu odhodkov v razmerju do BDP. Delež prihodkov v razmerju do BDP naj bi se povečal v glavnem zaradi višjih „drugih “prihodkov, kar predstavlja večji priliv sredstev EU. Skladno s tem se povečuje delež odhodkov za bruto povečanje trajnih sredstev, kar se bo po letu 2007 bolj ali manj izravnalo z zmanjšanjem „drugih “odhodkov (h katerim se v programu šteje tudi del odhodkov gospodinjstev) za 0,75 odstotne točke v letu 2008 in zmanjšanjem socialnih transferjev za 0,5 odstotne točke v letu 2009. |
| --- | --- |

(4)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je postopno izboljšanje proračunskega stanja in uravnotežen proračun do leta 2010. Po poslabšanju za skoraj 1,5 odstotne točke BDP v letih 2006 in 2007 bodo potrebni precejšnji napori na področju konsolidacije, da bi dosegli ta cilj. Načrtovana prilagoditev v letih 2008 in 2009 je za ugotovljeni in primarni saldo identična, tj. 0,4 oziroma 0,5 odstotne točke BDP. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo so načrtovani proračunski cilji bolj strogi, vendar je prilagoditev predvidena za konec programa ob bolj ugodnem makroekonomskem scenariju. Po precejšnjem zrahljanju deleža odhodkov v razmerju do BDP v letu 2007 program v obdobju 2008-2009 predvideva konsolidacijo proračuna s povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP za 0,4 odstotne točke letno in na splošno konstantnem deležu odhodkov v razmerju do BDP. Delež prihodkov v razmerju do BDP naj bi se povečal v glavnem zaradi višjih „drugih “prihodkov, kar predstavlja večji priliv sredstev EU. Skladno s tem se povečuje delež odhodkov za bruto povečanje trajnih sredstev, kar se bo po letu 2007 bolj ali manj izravnalo z zmanjšanjem „drugih “odhodkov (h katerim se v programu šteje tudi del odhodkov gospodinjstev) za 0,75 odstotne točke v letu 2008 in zmanjšanjem socialnih transferjev za 0,5 odstotne točke v letu 2009.

| (5) | Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se poslabšal s primanjkljaja v višini 1 % BDP v letu 2006 na primanjkljaj v višini 1,75 % BDP v letu 2007, do leta 2009 pa naj bi se izboljšal na presežek v višini 0,25 %. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki ga namerava doseči okrog leta 2008, tako kot prejšnja dopolnitev. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (glede na primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast. |
| --- | --- |

(5)

Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se poslabšal s primanjkljaja v višini 1 % BDP v letu 2006 na primanjkljaj v višini 1,75 % BDP v letu 2007, do leta 2009 pa naj bi se izboljšal na presežek v višini 0,25 %. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki ga namerava doseči okrog leta 2008, tako kot prejšnja dopolnitev. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (glede na primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast.

| (6) | Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo za leto 2007 v glavnem uravnotežena, od leta 2008 pa bi lahko bili zaradi tveganj za makroekonomski scenarij proračunski rezultati slabši od napovedanih v programu. Proračunska strategija se zanaša na povečanje deleža prihodkov v razmerju do BDP in na zmanjšanje deležev socialnih transferjev in „drugih odhodkov “(h katerim se v programu šteje tudi del odhodkov gospodinjstev) v razmerju do BDP, kar bi bilo lahko bolje utemeljeno, če upoštevamo, da se od leta 2008 naprej v skladu z dopolnitvijo načrtuje uvedba formalnega srednjeročnega okvira za načrtovanje in nadzor javnih financ. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo za leto 2007 v glavnem uravnotežena, od leta 2008 pa bi lahko bili zaradi tveganj za makroekonomski scenarij proračunski rezultati slabši od napovedanih v programu. Proračunska strategija se zanaša na povečanje deleža prihodkov v razmerju do BDP in na zmanjšanje deležev socialnih transferjev in „drugih odhodkov “(h katerim se v programu šteje tudi del odhodkov gospodinjstev) v razmerju do BDP, kar bi bilo lahko bolje utemeljeno, če upoštevamo, da se od leta 2008 naprej v skladu z dopolnitvijo načrtuje uvedba formalnega srednjeročnega okvira za načrtovanje in nadzor javnih financ.

| (7) | Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se do leta 2008 doseže srednjeročni cilj, kot je predvideno v programu. Vendar se zdi, da zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Razen za leto 2007 je hitrost prilagoditve k srednjeročnemu cilju iz programa na splošno v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora biti prilagoditev hitrejša ob ugodnih gospodarskih razmerah, ob slabih gospodarskih razmerah pa je lahko počasnejša. Kljub temu je očitno, da se Latvija v letu 2007 ob ugodnih gospodarskih razmerah odmika od srednjeročnega cilja, kar ni v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Za podporo stabilnemu makroekonomskemu konvergenčnemu procesu in omejevanje tveganj neuravnotežene gospodarske rasti bi bila na začetku programa primerna močnejša strukturna prilagoditev. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se do leta 2008 doseže srednjeročni cilj, kot je predvideno v programu. Vendar se zdi, da zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Razen za leto 2007 je hitrost prilagoditve k srednjeročnemu cilju iz programa na splošno v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora biti prilagoditev hitrejša ob ugodnih gospodarskih razmerah, ob slabih gospodarskih razmerah pa je lahko počasnejša. Kljub temu je očitno, da se Latvija v letu 2007 ob ugodnih gospodarskih razmerah odmika od srednjeročnega cilja, kar ni v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Za podporo stabilnemu makroekonomskemu konvergenčnemu procesu in omejevanje tveganj neuravnotežene gospodarske rasti bi bila na začetku programa primerna močnejša strukturna prilagoditev.

| (8) | V skladu s Paktom stabilnosti in rasti je treba pri opredeljevanju poteka prilagoditve na srednjeročni cilj upoštevati „večje strukturne reforme “s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Srednjeročna proračunska strategija, opisana v programu, vključuje začasno odstopanje od poteka prilagoditve na srednjeročni cilj v letu 2007. Program ugotavlja, da bo pokojninska reforma, ki je v teku, postopoma zmanjšala prispevke za socialno varnost v javnofinančnem saldu in da se bodo prispevki za pokojninske sheme drugega stebra povečali z 0,4 BDP v letu 2006 na 1,7 % BDP do leta 2009. Strukturni saldo se bo po predvidevanjih programa v letu 2007 poslabšal za 0,5 % BDP, in sicer zaradi prilagoditve učinku postopnega izvajanja pokojninske reforme, sledili pa bosta izboljšanji za 1,5 % v letu 2008 in 1,25 % v letu 2009. Medtem ko se pri oceni poteka prilagoditve srednjeročnemu cilju lahko upoštevajo neto stroški pokojninske reforme, pa prilagoditev v letu 2007 kljub upoštevanju teh stroškov ni v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Po drugi strani zdravstvena reforma in projekti javnih naložb iz programa ne morejo veljati za strukturne reforme, na katerih lahko temelji začasno odstopanje, saj ti ukrepi niso dovolj podrobni, iz programa pa ni razvidno, da bi imeli občuten ugoden učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s Paktom stabilnosti in rasti je treba pri opredeljevanju poteka prilagoditve na srednjeročni cilj upoštevati „večje strukturne reforme “s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Srednjeročna proračunska strategija, opisana v programu, vključuje začasno odstopanje od poteka prilagoditve na srednjeročni cilj v letu 2007. Program ugotavlja, da bo pokojninska reforma, ki je v teku, postopoma zmanjšala prispevke za socialno varnost v javnofinančnem saldu in da se bodo prispevki za pokojninske sheme drugega stebra povečali z 0,4 BDP v letu 2006 na 1,7 % BDP do leta 2009. Strukturni saldo se bo po predvidevanjih programa v letu 2007 poslabšal za 0,5 % BDP, in sicer zaradi prilagoditve učinku postopnega izvajanja pokojninske reforme, sledili pa bosta izboljšanji za 1,5 % v letu 2008 in 1,25 % v letu 2009. Medtem ko se pri oceni poteka prilagoditve srednjeročnemu cilju lahko upoštevajo neto stroški pokojninske reforme, pa prilagoditev v letu 2007 kljub upoštevanju teh stroškov ni v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Po drugi strani zdravstvena reforma in projekti javnih naložb iz programa ne morejo veljati za strukturne reforme, na katerih lahko temelji začasno odstopanje, saj ti ukrepi niso dovolj podrobni, iz programa pa ni razvidno, da bi imeli občuten ugoden učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ.

| (9) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 10,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 1,3 odstotne točke BDP in do leta 2009 dosegel 9,4 % BDP. |
| --- | --- |

(9)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 10,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 1,3 odstotne točke BDP in do leta 2009 dosegel 9,4 % BDP.

| (10) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Latviji je manjši od povprečja EU, odhodki zaradi staranja prebivalstva glede na delež BDP pa naj bi se v naslednjih desetletjih zaradi reforme pokojninskega sistema zmanjšali. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je v Latviji zelo nizka, izboljšanje strukturnega proračunskega položaja, ki ga predvideva dopolnitev konvergenčnega programa, pa bi prispevalo k omejevanju tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Latvija izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(10)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Latviji je manjši od povprečja EU, odhodki zaradi staranja prebivalstva glede na delež BDP pa naj bi se v naslednjih desetletjih zaradi reforme pokojninskega sistema zmanjšali. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je v Latviji zelo nizka, izboljšanje strukturnega proračunskega položaja, ki ga predvideva dopolnitev konvergenčnega programa, pa bi prispevalo k omejevanju tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Latvija izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

| (11) | Konvergenčni program vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov glavnih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, njegove proračunske napovedi pa izrecno upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti oba programa predvidevata znatno povečanje javnih naložb, konvergenčni program pa podrobneje pojasnjuje ukrepe, ki se bodo izvajali, da bi izboljšali institucionalne značilnosti javnih financ, vključno z uvedbo večletnega proračunskega okvira. |
| --- | --- |

(11)

Konvergenčni program vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov glavnih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, njegove proračunske napovedi pa izrecno upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti oba programa predvidevata znatno povečanje javnih naložb, konvergenčni program pa podrobneje pojasnjuje ukrepe, ki se bodo izvajali, da bi izboljšali institucionalne značilnosti javnih financ, vključno z uvedbo večletnega proračunskega okvira.

| (12) | Proračunska strategija v programu je le delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. Zlasti predvidena proračunska naravnanost ne prispeva dovolj k spodbujanju večje vzdržnosti zunanjega računa. |
| --- | --- |

(12)

Proračunska strategija v programu je le delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. Zlasti predvidena proračunska naravnanost ne prispeva dovolj k spodbujanju večje vzdržnosti zunanjega računa.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (3). Vendar vsebuje standardna tabela 2 nekatere neskladnosti. |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (3). Vendar vsebuje standardna tabela 2 nekatere neskladnosti.

Svet meni, da slabšanje proračunskega položaja v letu 2007 ni v skladu s preudarno proračunsko politiko, katere cilj je zagotavljanje trajnostne konvergence, tudi z zmanjševanjem neravnovesij v zunanjem saldu in omejevanjem inflacije. V naslednjih letih program predvideva napredek k srednjeročnemu cilju na podlagi dobrih možnosti za rast, vendar proračunski cilji niso ambiciozni, obstajajo pa tudi tveganja za njihovo doseganje od leta 2008 naprej.

Svet ob upoštevanju zgornje ocene Latvijo poziva, naj:

| (i) | zmanjša tveganja makroekonomske nestabilnosti z odločnim izvajanjem ukrepov za uresničitev občutno boljšega proračunskega cilja za leto 2007, kot je bil predviden v programu, in sicer kot dela širše strategije reform. Ob nadaljnji nadgradnji tega bi bilo treba v prihodnjih letih čimprej izvesti ukrepe za okrepitev konsolidacije, ki bo presegala srednjeročni cilj; |
| --- | --- |

(i)

zmanjša tveganja makroekonomske nestabilnosti z odločnim izvajanjem ukrepov za uresničitev občutno boljšega proračunskega cilja za leto 2007, kot je bil predviden v programu, in sicer kot dela širše strategije reform. Ob nadaljnji nadgradnji tega bi bilo treba v prihodnjih letih čimprej izvesti ukrepe za okrepitev konsolidacije, ki bo presegala srednjeročni cilj;

| (ii) | vzpostavi jasnejši in bolj zavezujoč srednjeročni okvir za načrtovanje in nadzor javnih financ. |
| --- | --- |

(ii)

vzpostavi jasnejši in bolj zavezujoč srednjeročni okvir za načrtovanje in nadzor javnih financ.

Načrt, objavljen 6. marca 2007, bi bil ob njegovi celoviti izvedbi pomemben korak v pravi smeri.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP jan. 2007 | 10,2 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 |
| KOM nov. 2006 | 10,2 | 11,0 | 8,9 | 8,0 | ni podatkov |
| KP nov. 2005 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP jan. 2007 | 6,9 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 |
| KOM nov. 2006 | 6,9 | 6,7 | 5,8 | 5,4 | ni podatkov |
| KP nov. 2005 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP jan. 2007
   (4) | 0,0 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 0,2 | 1,1 | 0,4 | – 1,0 | ni podatkov |
| KP nov. 2005
   (4) | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo (9)

  (v % BDP) | KP jan. 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 |
| KOM nov. 2006 | 0,1 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,2 | ni podatkov |
| KP nov. 2005 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | ni podatkov |
| Primarni saldo (9)

  (v % BDP) | KP jan. 2007 | 0,7 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov. 2006 | 0,7 | – 0,4 | – 0,7 | – 0,7 | ni podatkov |
| KP nov. 2005 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (9)

  (v % BDP) | KP jan. 2007
   (4) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| KOM nov. 2006 | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | ni podatkov |
| KP nov. 2005
   (4) | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (5)
   (9)

  (v % BDP) | KP jan. 2007
   (6) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| KOM nov. 2006 (7) | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | ni podatkov |
| KP nov. 2005 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP jan. 2007 | 12,1 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 |
| KOM nov. 2006 | 12,1 | 11,1 | 10,6 | 10,3 | ni podatkov |
| KP nov. 2005 | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 14,7 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

KP jan. 2007

10,2

11,5

9,0

7,5

7,5

KOM nov. 2006

10,2

11,0

8,9

8,0

ni podatkov

KP nov. 2005

8,4

7,5

7,0

7,0

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP jan. 2007

6,9

6,6

6,4

5,2

4,2

KOM nov. 2006

6,9

6,7

5,8

5,4

ni podatkov

KP nov. 2005

6,9

5,6

4,3

3,5

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP jan. 2007
   (4)

0,0

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

KOM nov. 2006 (8)

– 0,2

1,1

0,4

– 1,0

ni podatkov

KP nov. 2005
   (4)

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo (9)

(v % BDP)

KP jan. 2007

0,1

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

KOM nov. 2006

0,1

– 1,0

– 1,2

– 1,2

ni podatkov

KP nov. 2005

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

ni podatkov

Primarni saldo (9)

(v % BDP)

KP jan. 2007

0,7

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

KOM nov. 2006

0,7

– 0,4

– 0,7

– 0,7

ni podatkov

KP nov. 2005

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (9)

(v % BDP)

KP jan. 2007
   (4)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

KOM nov. 2006

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

ni podatkov

KP nov. 2005
   (4)

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

ni podatkov

Strukturni saldo (5)
   (9)

(v % BDP)

KP jan. 2007
   (6)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

KOM nov. 2006 (7)

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

ni podatkov

KP nov. 2005

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP jan. 2007

12,1

10,7

10,5

10,6

9,4

KOM nov. 2006

12,1

11,1

10,6

10,3

ni podatkov

KP nov. 2005

13,1

14,9

13,6

14,7

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Po oblikovanju nove vlade novembra 2006, po splošnih volitvah oktobra, je bila dopolnitev predložena šest tednov po 1. decembru, tj. roku, ki ga določa kodeks ravnanja.

(3)  Manjkajo zlasti podatki o podkomponentah usklajevanja stanj in tokov ter nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti javnih financ.

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(5)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(6)  V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 9,3 %, 9,6 %, 9,6 % oziroma 9,5 % v obdobju 2005-2008.

(9)  Neto stroški trenutne pokojninske reforme (uvedba drugega stebra) so vključeni v primanjkljaj. Stroški so ocenjeni na 0,3 % BDP v letu 2005, 0,4 % BDP v letu 2006, 0,6 % BDP v letu 2007, 1,3 % BDP v letu 2008 in 1,5 % BDP v letu 2009. Letne spremembe strukturnega salda, ki jih predvideva program in s katerimi bi se prilagodilo učinku postopnega izvajanja pokojninske reforme, bi vključevale najprej poslabšanje za 0,6 % BDP v letu 2007 ter nato izboljšanje za 1,6 % v letu 2008 in za 1,2 % v letu 2009.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/19

---

MNENJE SVETA

z dne 27. marca 2007

o konvergenčnem programu Romunije, 2006-2009

(2007/C 89/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. marca 2007 proučil konvergenčni program Romunije, ki zajema obdobje od 2006 do 2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. marca 2007 proučil konvergenčni program Romunije, ki zajema obdobje od 2006 do 2009.

| (2) | Romunija je imela v zadnjih petih letih visoko gospodarsko rast, BDP na prebivalca (v SKM) pa je še vedno nizek; v letu 2005 je znašal 34 % povprečja EU-25. Romunija mora tako še veliko nadoknaditi, kar zanjo predstavlja glavni srednjeročni in dolgoročni izziv. V obdobju 2001-2005 se je makroekonomska stabilnost izboljšala, kar je razvidno iz hitrega in trajnega zmanjšanja inflacije ter konsolidacije javnih financ. Povprečna stopnje inflacije je v letu 2006 znašala 6,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Romunija je imela v zadnjih petih letih visoko gospodarsko rast, BDP na prebivalca (v SKM) pa je še vedno nizek; v letu 2005 je znašal 34 % povprečja EU-25. Romunija mora tako še veliko nadoknaditi, kar zanjo predstavlja glavni srednjeročni in dolgoročni izziv. V obdobju 2001-2005 se je makroekonomska stabilnost izboljšala, kar je razvidno iz hitrega in trajnega zmanjšanja inflacije ter konsolidacije javnih financ. Povprečna stopnje inflacije je v letu 2006 znašala 6,6 %.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP postopoma upadla, in sicer s stopnje, ki je precej nad potencialno stopnjo 8 %, v letu 2006 na 5,9 % v letu 2009. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi programa glede inflacije se zdijo nekoliko nizke, saj predvidevajo trajno upadanje rasti posojil in zasebne porabe, do česar pa mogoče ne bo prišlo. Za razliko od programa napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 za leti 2007 in 2008 predvidevajo nadaljnje povečanje zunanjega primanjkljaja, ker se uvoz zaradi velike zasebne porabe in naložb še naprej povečuje hitreje od izvoza. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP postopoma upadla, in sicer s stopnje, ki je precej nad potencialno stopnjo 8 %, v letu 2006 na 5,9 % v letu 2009. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi programa glede inflacije se zdijo nekoliko nizke, saj predvidevajo trajno upadanje rasti posojil in zasebne porabe, do česar pa mogoče ne bo prišlo. Za razliko od programa napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 za leti 2007 in 2008 predvidevajo nadaljnje povečanje zunanjega primanjkljaja, ker se uvoz zaradi velike zasebne porabe in naložb še naprej povečuje hitreje od izvoza.

| (4) | V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 je javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenjen na 1,4 % BDP, pri čemer ciljni primanjkljaj v predpristopnem ekonomskem programu iz decembra 2005 znaša 0,7 % BDP. V konvergenčnem programu je primanjkljaj ocenjen na 2,3 % BDP. To odstopanje od prvotnih ciljnih vrednosti je posledica precejšnjih dodatnih odhodkov, zlasti trenutne porabe, ki je deloma posledica prerazporeditve neporabljenih odhodkov za naložbe. Ti odhodki več kot izravnajo rast dohodkov, ki je večja od pričakovane. |
| --- | --- |

(4)

V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 je javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenjen na 1,4 % BDP, pri čemer ciljni primanjkljaj v predpristopnem ekonomskem programu iz decembra 2005 znaša 0,7 % BDP. V konvergenčnem programu je primanjkljaj ocenjen na 2,3 % BDP. To odstopanje od prvotnih ciljnih vrednosti je posledica precejšnjih dodatnih odhodkov, zlasti trenutne porabe, ki je deloma posledica prerazporeditve neporabljenih odhodkov za naložbe. Ti odhodki več kot izravnajo rast dohodkov, ki je večja od pričakovane.

| (5) | Glavni cilj programa je proračunska konsolidacija, da bi dosegli srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja (ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 0,9 % BDP leta 2011, tj. po koncu programskega obdobja. Program si prizadeva za majhno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja z 2,3 % BDP v letu 2006 na 2 % BDP v letu 2009, po povečanju na 2,7 % BDP v letu 2007. Primarni primanjkljaj naj bi se razvijal podobno in na koncu programskega obdobja dosegel vrednost 1 % BDP. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj programa je proračunska konsolidacija, da bi dosegli srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja (ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 0,9 % BDP leta 2011, tj. po koncu programskega obdobja. Program si prizadeva za majhno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja z 2,3 % BDP v letu 2006 na 2 % BDP v letu 2009, po povečanju na 2,7 % BDP v letu 2007. Primarni primanjkljaj naj bi se razvijal podobno in na koncu programskega obdobja dosegel vrednost 1 % BDP.

| (6) | Prilagoditev, ki je majhna in predvidena proti koncu programa, temelji na povečanju deleža prihodkov v razmerju do BDP, ki je nekoliko večje od povečanja deleža odhodkov v razmerju do BDP (skoraj 4 odstotne točke v primerjavi s 3,5 odstotnimi točkami). Povečanje dohodkov je v glavnem posledica davkov (zlasti v letu 2007) in „drugih dohodkov “(domnevno v povezavi z dotokom sredstev EU). Povečanje deleža odhodkov je v veliki meri posledica zelo velikega povečanja javnih naložb, ki naj bi se zaradi pričakovanega znatnega povečanja črpanja sredstev EU več kot dvakrat povečale glede na odstotek BDP. V primerjavi s predpristopnim ekonomskim programom iz decembra 2005 so proračunski cilji veliko manj ambiciozni, čeprav so predpostavke o rasti, na katerih temeljijo, podobne. |
| --- | --- |

(6)

Prilagoditev, ki je majhna in predvidena proti koncu programa, temelji na povečanju deleža prihodkov v razmerju do BDP, ki je nekoliko večje od povečanja deleža odhodkov v razmerju do BDP (skoraj 4 odstotne točke v primerjavi s 3,5 odstotnimi točkami). Povečanje dohodkov je v glavnem posledica davkov (zlasti v letu 2007) in „drugih dohodkov “(domnevno v povezavi z dotokom sredstev EU). Povečanje deleža odhodkov je v veliki meri posledica zelo velikega povečanja javnih naložb, ki naj bi se zaradi pričakovanega znatnega povečanja črpanja sredstev EU več kot dvakrat povečale glede na odstotek BDP. V primerjavi s predpristopnim ekonomskim programom iz decembra 2005 so proračunski cilji veliko manj ambiciozni, čeprav so predpostavke o rasti, na katerih temeljijo, podobne.

| (7) | Strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se še povečal s 3 % BDP v letu 2006 na okoli 3,5 % BDP v letu 2007, zatem pa naj bi se v letu 2009 zmanjšal na 2,25 % BDP. Kot rečeno, program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj v višini 0,9 % BDP, ki ga namerava doseči do leta 2011, tj. po koncu programskega obdobja. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini 1,75 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno potencialno rast proizvodnje. |
| --- | --- |

(7)

Strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se še povečal s 3 % BDP v letu 2006 na okoli 3,5 % BDP v letu 2007, zatem pa naj bi se v letu 2009 zmanjšal na 2,25 % BDP. Kot rečeno, program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj v višini 0,9 % BDP, ki ga namerava doseči do leta 2011, tj. po koncu programskega obdobja. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini 1,75 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno potencialno rast proizvodnje.

| (8) | Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo za leto 2007 v glavnem uravnotežena, kasneje pa bi bili lahko proračunski rezultati slabši od pričakovanih v programu. V letu 2007 bi lahko bili odhodki in prihodki nižji od načrtovanih; odhodki zato, ker načrti v zvezi z javnimi naložbami verjetno ne bodo izpolnjeni, prihodki pa zato, ker se zdi, da je pričakovana davčna intenzivnost gospodarske dejavnosti ocenjena optimistično, kar se do določene mere lahko razloži z nedavno izvedenimi ukrepi na področju reforme davčne uprave. Od leta 2008 naprej proračunska strategija ni dovolj natančno opredeljena, za različne postavke odhodkov se pričakuje, da bodo volatilne, v letu 2009 pa se pričakuje omejitev, ki ni utemeljena. Odstopanje pri odhodkih v zadnjih letih zaradi pogostih proračunskih sprememb, negotovost v zvezi s skupno višino nadomestil, ki naj bi jih država izplačala državljanom, ker jim ni bilo vrnjeno premoženje, nacionalizirano v času komunističnega režima, ter potencialni preklic neplačanih obveznosti javnih podjetij do države nakazujejo na tveganje za prekoračitve pri odhodkih, čeprav bodo odhodki za naložbe verjetno manjši od predvidenih. Poleg tega bi se lahko presežek sredstev, dodeljenih naložbam, prenesel na področje porabe, kar se je v preteklosti že dogajalo, to pa bi lahko imelo negativen vpliv na kakovost javne porabe. |
| --- | --- |

(8)

Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo za leto 2007 v glavnem uravnotežena, kasneje pa bi bili lahko proračunski rezultati slabši od pričakovanih v programu. V letu 2007 bi lahko bili odhodki in prihodki nižji od načrtovanih; odhodki zato, ker načrti v zvezi z javnimi naložbami verjetno ne bodo izpolnjeni, prihodki pa zato, ker se zdi, da je pričakovana davčna intenzivnost gospodarske dejavnosti ocenjena optimistično, kar se do določene mere lahko razloži z nedavno izvedenimi ukrepi na področju reforme davčne uprave. Od leta 2008 naprej proračunska strategija ni dovolj natančno opredeljena, za različne postavke odhodkov se pričakuje, da bodo volatilne, v letu 2009 pa se pričakuje omejitev, ki ni utemeljena. Odstopanje pri odhodkih v zadnjih letih zaradi pogostih proračunskih sprememb, negotovost v zvezi s skupno višino nadomestil, ki naj bi jih država izplačala državljanom, ker jim ni bilo vrnjeno premoženje, nacionalizirano v času komunističnega režima, ter potencialni preklic neplačanih obveznosti javnih podjetij do države nakazujejo na tveganje za prekoračitve pri odhodkih, čeprav bodo odhodki za naložbe verjetno manjši od predvidenih. Poleg tega bi se lahko presežek sredstev, dodeljenih naložbam, prenesel na področje porabe, kar se je v preteklosti že dogajalo, to pa bi lahko imelo negativen vpliv na kakovost javne porabe.

| (9) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu ne zadostuje, da bi zagotovila, da se srednjeročni cilj programa doseže v programskem obdobju, kakor je predvideno tudi v programu. Poleg tega se ne zdi, da bi zagotavljala dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Hitrost prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja iz programa je prepočasna in se mora občutno pospešiti, da bo skladna s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora biti prilagoditev hitrejša ob ugodnih gospodarskih razmerah, ob slabih gospodarskih razmerah pa je lahko počasnejša. Ob ugodnih gospodarskih razmerah je zlasti strukturno izboljšanje majhno in povsem osredotočeno na konec programskega obdobja, s poslabšanjem v letu 2007, načrtovana prilagoditev pa zlasti za leto 2009 ni podprta z ukrepi. |
| --- | --- |

(9)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu ne zadostuje, da bi zagotovila, da se srednjeročni cilj programa doseže v programskem obdobju, kakor je predvideno tudi v programu. Poleg tega se ne zdi, da bi zagotavljala dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Hitrost prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja iz programa je prepočasna in se mora občutno pospešiti, da bo skladna s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora biti prilagoditev hitrejša ob ugodnih gospodarskih razmerah, ob slabih gospodarskih razmerah pa je lahko počasnejša. Ob ugodnih gospodarskih razmerah je zlasti strukturno izboljšanje majhno in povsem osredotočeno na konec programskega obdobja, s poslabšanjem v letu 2007, načrtovana prilagoditev pa zlasti za leto 2009 ni podprta z ukrepi.

| (10) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel okrog 13 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za okoli 1 odstotno točko BDP. |
| --- | --- |

(10)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel okrog 13 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za okoli 1 odstotno točko BDP.

| (11) | Ker ni dolgoročnih napovedi glede odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, na podlagi skupnih makroekonomskih predpostavk, ki jih pripravljata Odbor za ekonomsko politiko in Komisija, vpliva staranja prebivalstva v Romuniji ni mogoče oceniti na primerljivi in trdni osnovi, kot to poteka pri drugih državah članicah, za katere so tovrstne napovedi na voljo. Glede na sedanjo demografsko strukturo pa ni mogoče izključiti velikega vpliva staranja prebivalstva na odhodke. Začetno proračunsko stanje z velikim strukturnim primanjkljajem ni dovolj za stabilizacijo dolga, tudi če se še ne upošteva dolgoročni vpliv staranja prebivalstva. Izboljšanje strukturnega proračunskega položaja v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(11)

Ker ni dolgoročnih napovedi glede odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, na podlagi skupnih makroekonomskih predpostavk, ki jih pripravljata Odbor za ekonomsko politiko in Komisija, vpliva staranja prebivalstva v Romuniji ni mogoče oceniti na primerljivi in trdni osnovi, kot to poteka pri drugih državah članicah, za katere so tovrstne napovedi na voljo. Glede na sedanjo demografsko strukturo pa ni mogoče izključiti velikega vpliva staranja prebivalstva na odhodke. Začetno proračunsko stanje z velikim strukturnim primanjkljajem ni dovolj za stabilizacijo dolga, tudi če se še ne upošteva dolgoročni vpliv staranja prebivalstva. Izboljšanje strukturnega proračunskega položaja v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (12) | Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. Zlasti proračunska prilagoditev srednjeročnemu cilju je prepočasna in se mora v programskem obdobju občutno pospešiti. Poleg tega davčna strategija iz programa, zlasti rahljanje proračunske naravnanosti do leta 2007, in kasnejša omejena konsolidacija povzročata še večjo zaskrbljenost zaradi obvladovanja agregatnega povpraševanja, kot tudi zaradi potrebe po ohranitvi trajne visoke stopnje rasti, da se nadaljuje proces zmanjševanja inflacije in se omeji povečanje zunanjega primanjkljaja, ki je leta 2006 po ocenah dosegel 10,3 % BDP. |
| --- | --- |

(12)

Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. Zlasti proračunska prilagoditev srednjeročnemu cilju je prepočasna in se mora v programskem obdobju občutno pospešiti. Poleg tega davčna strategija iz programa, zlasti rahljanje proračunske naravnanosti do leta 2007, in kasnejša omejena konsolidacija povzročata še večjo zaskrbljenost zaradi obvladovanja agregatnega povpraševanja, kot tudi zaradi potrebe po ohranitvi trajne visoke stopnje rasti, da se nadaljuje proces zmanjševanja inflacije in se omeji povečanje zunanjega primanjkljaja, ki je leta 2006 po ocenah dosegel 10,3 % BDP.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program večino obveznih in neobveznih podatkov (2). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program večino obveznih in neobveznih podatkov (2).

Svet meni, da program ob dobrih možnostih za rast in naraščajočem zunanjem primanjkljaju predvideva prociklično omilitev v letu 2007. Napredek proti srednjeročnemu cilju je nezadosten in osredotočen na konec obdobja; začne se šele leta 2009 in naj bi bil dosežen šele po koncu programskega obdobja. Poleg tega obstajajo tveganja v zvezi z doseganjem proračunskih ciljev od leta 2008 dalje. Svet ob upoštevanju zgornje ocene Romunijo poziva, naj:

| (i) | izkoristi ugodne gospodarske razmere in občutno pospeši prilagoditev srednjeročnemu cilju z namenom, da si v letu 2007 in v naslednjih letih prizadeva za zahtevnejše cilje. Izboljšanje strukturnega proračunskega položaja v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(i)

izkoristi ugodne gospodarske razmere in občutno pospeši prilagoditev srednjeročnemu cilju z namenom, da si v letu 2007 in v naslednjih letih prizadeva za zahtevnejše cilje. Izboljšanje strukturnega proračunskega položaja v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (ii) | nadzoruje predvideno povečanje javne porabe in pregleda njeno sestavo, da se bodo povečale možnosti za rast ter da se bo izboljšalo načrtovanje in izvajanje javnih odhodkov v zavezujočem srednjeročnem okviru. |
| --- | --- |

(ii)

nadzoruje predvideno povečanje javne porabe in pregleda njeno sestavo, da se bodo povečale možnosti za rast ter da se bo izboljšalo načrtovanje in izvajanje javnih odhodkov v zavezujočem srednjeročnem okviru.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi (3)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP jan. 2007 | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |
| COM nov. 2006 | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP jan. 2007 | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 |
| COM nov. 2006 | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP jan. 2007
   (4) | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 |
| COM nov. 2006 (8) | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP jan. 2007 | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 |
| COM nov. 2006 | – 1,5 | – 1,4 | – 2,6 | – 2,6 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | – 0,4 | – 0,7 | – 1,0 | – 1,6 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP jan. 2007 | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 |
| COM nov. 2006 | – 0,3 | – 0,4 | – 1,7 | – 1,7 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | – 0,6 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | KP jan. 2007
   (4) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| COM nov. 2006 | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (5)

  (v % BDP) | KP jan. 2007
   (6) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| COM nov. 2006 (7) | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP jan. 2007 | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 |
| COM nov. 2006 | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | ni podatkov |
| PEP dec. 2005 | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | ni podatkov |
| Vir:

  Konvergenčni program (KP); predpristopni ekonomski program (PEP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

KP jan. 2007

4,1

8,0

6,5

6,3

5,9

COM nov. 2006

4,1

7,2

5,8

5,6

ni podatkov

PEP dec. 2005

5,7

6,0

6,3

6,5

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP jan. 2007

9,1

6,6

4,5

4,3

3,2

COM nov. 2006

9,1

6,8

5,1

4,6

ni podatkov

PEP dec. 2005

9,0

7,0

5,0

3,6

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP jan. 2007
   (4)

0,2

2,1

2,2

1,9

1,1

COM nov. 2006 (8)

0,4

1,9

1,5

1,0

ni podatkov

PEP dec. 2005

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP jan. 2007

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

COM nov. 2006

– 1,5

– 1,4

– 2,6

– 2,6

ni podatkov

PEP dec. 2005

– 0,4

– 0,7

– 1,0

– 1,6

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP jan. 2007

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

COM nov. 2006

– 0,3

– 0,4

– 1,7

– 1,7

ni podatkov

PEP dec. 2005

0,8

0,4

0,0

– 0,6

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

KP jan. 2007
   (4)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

COM nov. 2006

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

ni podatkov

PEP dec. 2005

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (5)

(v % BDP)

KP jan. 2007
   (6)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

COM nov. 2006 (7)

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

ni podatkov

PEP dec. 2005

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP jan. 2007

15,9

12,8

13,5

12,6

11,7

COM nov. 2006

15,9

13,7

13,9

14,4

ni podatkov

PEP dec. 2005

17,1

15,1

14,6

14,6

ni podatkov

Vir:

Konvergenčni program (KP); predpristopni ekonomski program (PEP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Manjkajo zlasti podatki o podkomponentah usklajevanja stanj in tokov ter prispevkih dela, kapitala in skupne faktorske produktivnosti k potencialni rasti BDP.

(3)  Javnofinančni računi Romunije uradno še niso bili predmet temeljite ocene kakovosti s strani Eurostata. Eurostat bo podatke o javnofinančnem saldu in dolgu objavil in potrdil kmalu po objavi podatkov 1. aprila 2007.

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi informacij v programu.

(5)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(6)  V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,6 %, 5,7 %, 6,1 % oziroma 6,2 % za leta v obdobju 2005-2008.

Vir:

Konvergenčni program (KP); predpristopni ekonomski program (PEP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/23

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 89/07)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„CARNE DE BÍSARO TRANSMONTANO “ali „CARNE DE PORCO TRANSMONTANO“

Št. ES: PT/PDO/005/0457/20.04.2005

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica |
| --- | --- |
| Naslov: | Av. Afonso Costa, n.o3 |
| P-1949-002 Lisboa |

Naziv:

Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica

Naslov:

Av. Afonso Costa, n.o3

P-1949-002 Lisboa

Telefon:

(351) 21 844 22 00

Telefaks:

(351) 21 844 22 02

E-naslov:

idrha@idrha.min-agricultura.pt

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Naslov: | Edifício da Casa do Povo |
| Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Naziv:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Naslov:

Edifício da Casa do Povo

Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Telefon:

(351) 273 771 340

Telefaks:

(351) 273 770 048

E-naslov:

ancsub@bisaro.info

Sestava:

proizvajalec/predelovalec ( X ) drugi ( )

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 1.1 – Sveže meso (in drobovina)

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1.   Naziv: „Carne de Bísaro Transmontano “ali „Carne de Porco Transmontano“

4.2.   Opis: Meso, pridobljeno z zakolom pujskov ali razrezom trupa prašičev pasme Bísaro, vzrejenih v tradicionalnem, polekstenzivnem sistemu kmetovanja in krmljenih z lokalnimi kmetijskimi proizvodi in stranskimi proizvodi. Trupi živali, ki so zaklane preden dopolnijo 45 dni (pujski), so težki do 12 kg. Imajo rahlo marmorirano meso, dokaj sočno in gladko mišico, belo, enakomerno, čvrsto maščobo, ki ni eksudativna, in gladko strukturo. Trupi živali (skopljeni samci ali samice), zaklanih od starosti osem mesecev, so težki od 60 kg naprej in so razvrščeni v razrede R, O ali P. Mišica je živordeča in maščoba roza barve. Meso ni zelo mastno, dokaj marmorirano, zelo sočno in gladko, čvrste strukture. Kadar je meso pečeno na žaru, ima značilen okus, ki je posledica metode pridobivanja in vrste živalske krme.

4.3.   Geografsko območje: Ob upoštevanju tradicionalnega načina proizvodnje, znanja glede reje in krmljenja živali, sestave tal in potrebnih klimatskih pogojev je proizvodno območje (rojstvo, vzreja, reja in zakol prašičev ter razkosanje in pakiranje mesa) mesa „carne de porco transmontano “omejeno na skupnosti Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso in Vinhais v okrožju Bragança ter na občine Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar in Vila Real v okrožju Vila Real. Hrana je pridobljena na geografskem območju, razen nekaterih polnovrednih krmnih mešanic, ki se uporabljajo izključno za krmo plemenskih svinj in ki praviloma ne presegajo 5 % njihovega letnega vnosa hrane.

4.4.   Dokazilo o poreklu: Kmetije, klavnice, predelovalni obrati, razsekovalnice in pakirnice morajo imeti dovoljenje za obratovanje in pooblastilo skupine proizvajalcev po odobritvi kontrolnega organa ter biti na navedenem območju. Celoten proizvodni proces od kmetije, ki proizvaja surovine, do kraja prodaje proizvoda je pod sistemom strogega nadzora, ki zagotavlja, da je proizvod v celoti sledljiv. Certifikacijska oznaka na vsakem trupu ali kosu mesa je oštevilčena, kar zagotavlja popolno sledljivost do kmetije, od kjer proizvod izvira. Poreklo proizvoda je mogoče na vsaki točki proizvodne verige dokazati s serijskimi številkami, ki morajo biti označene na certifikacijski oznaki.

4.5.   Metoda pridobivanja: Živinoreja temelji na tradicionalnem načinu proizvodnje, ki se uporablja v tem območju in ki se prenaša iz roda v rod. Kmetije morajo imeti dovolj prostora bodisi za proizvodnjo hrane za živali bodisi za zagotovitev območja za pašo. Reja živali se preseli v hlev le pozimi. Oktobra in novembra kmetje svoje živali peljejo v kostanjeve gozdove, da izkoristijo kostanj, ki je padel na tla. Krma je raznolika in je odvisna od letnih žetev. Temelji na mešanici žit (ponavadi pšenice, koruze, rži in ovsa), ki je na voljo celo leto, dodani pa so ji buče, repa, krompir, pesa, različno sadje, sladka koruza, zelje, sušena krma, krma in kostanj. Po zakolu je treba trupe vsaj 24 ur hraniti pri temperaturi 7 °C (+/–1 °C), preden se postopoma ohladijo na 2 °C. Do prodaje potrošniku trupov ni dovoljeno zamrzniti. Vrednost pH mesa znaša 5,95 do 45 minut po zakolu in 5,56 po 24 urah. Meso se na tržišču ne glede na starost pojavlja v dveh oblikah:

kot označeni in identificirani trupi ali polovice trupov, na katerih se nahajata oznaka porekla in certifikacijska oznaka, ki ju ni mogoče spremeniti ali izbrisati;

kot celi ali razsekani kosi, pakirani v material, ki se uporablja posebej za stik s proizvodom v normalnem in nadziranem okolju ali v vakuumu, ustrezno označeni s certifikacijsko oznako, ki je ni mogoče spremeniti ali izbrisati.

Zakol, razsek, razkosanje in pakiranje se lahko izvajajo le v ustrezno pooblaščenih obratovalnicah, ki se nahajajo v geografskem območju proizvodnje, ker so ti prašiči večji in drugačne sestave kot drugi prašiči. To pomeni, da je treba različne dele opreme v klavnici povečati in zagotoviti naprave za ožiganje trupov, namesto običajnega parjenja. Posebna narava trupov pomeni, da morajo razkosanje in razsek opraviti specializirani strokovnjaki, ki lahko zagotovijo najboljšo komercialno uporabo mesa in pridobijo kose, ki kažejo značilno marmorirano maščobo v nekaterih delih mesa z malo površinske maščobe. Glede na pridobljene količine se mesarji, ki so specializirani za takšne trupe, nahajajo le v regiji porekla.

Po postopku razseka in razkosanja je treba meso nemudoma pakirati, da se preprečijo žarkost ali kakršne koli druge kemične spremembe – zlasti zaradi vsebnosti maščobe, mikrobiološke spremembe, če se meso takoj ne zaščiti in ustrezno ohladi, ali spremembe v vrednosti pH, ki bi bila večja od običajne.

Meso „carne de porco transmontano “sistematično preverjajo strokovnjaki pred pakiranjem v embalažo za končnega potrošnika, zlasti glede svežosti in marmoriranosti proizvoda; vsak proizvod, ki ne ustreza zahtevam, se umakne iz obtoka.

4.6.   Povezava: Različne živalske skulpture in omembe davkov na prašiče in njihove stranske proizvode v različnih registrih skupnosti v regiji dokazujejo, da je bila prašičereja na tem območju že od nekdaj zelo pomembna. Reja prašičev pasme Bísaro je ključnega pomena za ohranitev ne le tradicionalnih proizvodnih sistemov ampak tudi družinskih podjetij na majhnih kmetijah. Te živali, ki so pogosto rejene v tem območju, so posebej dobro prilagojene na podeželsko okolje, neprijazne podnebne razmere in lokalno krmo, ki so značilni za to območje. Mesnatost trupa, količina in razpored maščobe ter okus in aroma mesa so neposredno povezani z načinom reje in krmljenja živali ter so zlasti posledica krmljenja s kostanjem. Povzetek: odnos med proizvodom in regijo izvira iz avtohtone pasme, obstoječih klimatskih pogojev, metode živinoreje in lokalnih proizvodov, s katerimi se krmijo živali, kar skupaj daje mesu teh živali njegove prepoznavne organoleptične značilnosti.

4.7.   Nadzorni organ:

| Naziv: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Naslov: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Naziv:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Naslov:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Telefon:

(351) 278 261 410

Telefaks:

(351) 278 261 410

E-naslov:

tradição-qualidade@clix.pt

„Tradição e Qualidade “izpolnjuje zahteve standarda 45011:2001.

4.8.   Označevanje: Ne glede na predstavitev ali embalažo mesa, se mora na vsakem kosu mesa ali trupu poleg besedila, ki je obvezno v okviru splošne zakonodaje, nahajati naslednje besedilo: „Carne de Bísaro Transmontano – Denominação de Origem Protegida “(zaščitena označba porekla) ali „Carne de Porco Transmontano – Denominação de Origem Protegida “(zaščitena označba porekla). Pakirano meso je opremljeno tudi z logotipom Skupnosti in specifičnim logotipom za proizvode iz skupnosti Vinhais, katerega vzorec se nahaja spodaj. Vključena mora biti tudi certifikacijska oznaka z obvezno navedbo imena proizvoda in ustreznega besedila, nadzornega organa in serijske številke.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/26

---

Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 89/08)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

Vloga za spremembo po členu 9 in členu 17(2)

„OLIVES NOIRES DE NYONS“

ES št.: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

ZOP ( X ) ZGO ( )

Zahtevana(-e) sprememba(-e)

Razdelek(-ki) specifikacije:

| | Ime proizvoda |
| --- | --- |
| | Opis proizvoda |
| X | Geografsko območje |
| | Dokazilo o poreklu |
| | Metoda pridobivanja |
| | Povezava |
| | Označevanje |
| X | Nacionalne zahteve |

Image

Ime proizvoda

Image

Opis proizvoda

X

Geografsko območje

Image

Dokazilo o poreklu

Image

Metoda pridobivanja

Image

Povezava

Image

Označevanje

X

Nacionalne zahteve

Sprememba(-e):

Geografsko območje

Besedilo „geografsko območje pridelave se razteza po enem delu departmajev Drôme in Vaucluse “se nadomesti z: „Območje pridelave in predelave oliv se nahaja v naslednjih občinah:

| — | Departma Drôme:






  — | Kanton Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres. |
| --- | --- | --- |

—

Departma Drôme:

—

Kanton Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres.

| — | Kanton Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran. |
| --- | --- |

—

Kanton Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran.

| — | Kanton Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix |
| --- | --- |

—

Kanton Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix

| — | Kanton Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette |
| --- | --- |

—

Kanton Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette

| — | Departma Vaucluse:






  — | Kanton Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (section AI) |
| --- | --- | --- |

—

Departma Vaucluse:

—

Kanton Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (section AI)

| — | Kanton Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu. |
| --- | --- |

—

Kanton Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu.

| — | Kanton Valréas: Valréas, Visan |
| --- | --- |

—

Kanton Valréas: Valréas, Visan

Namen te spremembe je odvzeti 6 občin departmaju Drôme (občine Bouchet, Montbrison-sur-Lez, Montbrun-les-bains, Reilhanette, Rochebrune in Sainte-Jalle) ter 2 občini departmaju Vaucluse (Saint-Léger-du-Ventoux in Savoillan) iz geografskega območja, ki je opredeljeno za označbo. Ta predlog je utemeljen s pomanjkljivimi rabami v kmetijstvu in prisotnostjo geoloških, pedoloških in podnebnih meril, ki niso v skladu z zahtevami pridelave oliv na označbi.

Nacionalne zahteve:

Zamenjati izraz ‚Décret du 10 janvier 1994‘z ‚Décret relatif à l'appellation d'origine contrôlée Olives Noires de Nyons‘“.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„OLIVES NOIRES DE NYONS“

ES št.: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Naslov: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Naziv:

Institut National des Appellations d'Origine

Naslov:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Telefon:

(33) 1 53 89 80 00

Telefaks:

(33) 01 42 25 57 97

E-naslov:

info@inao.gouv.fr

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies |
| --- | --- |
| Naslov: | B.P. no 9 |
| F-26110 Nyons |

Naziv:

Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies

Naslov:

B.P. no 9

F-26110 Nyons

Telefon:

(33) 04 75 26 95 00

Telefaks:

(33) 04 75 26 23 16

E-naslov:

syndicat.tanche@wanadoo.fr

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugi ( )

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 – Sadje

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1.   Naziv: „Olives Noires de Nyons“

4.2   Opis: Olive z značilnim odtenkom zelene barve, velikosti najmanj 14 mm, so drobno nagubane.

5 % oliv je lahko velikih najmanj 13 milimetrov.

4.3.   Geografsko območje: Območje pridelave in predelave oliv sestavljajo naslednje občine v departmajih Drôme in Vaucluse:

Departma Drôme:

| — | Kanton Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres. |
| --- | --- |

—

Kanton Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres.

| — | Kanton Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran. |
| --- | --- |

—

Kanton Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran.

| — | Kanton Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix |
| --- | --- |

—

Kanton Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix

| — | Kanton Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette |
| --- | --- |

—

Kanton Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette

Departma Vaucluse:

| — | Kanton Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (section AI) |
| --- | --- |

—

Kanton Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (section AI)

| — | Kanton Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu. |
| --- | --- |

—

Kanton Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu.

| — | Kanton Valréas: Valréas, Visan |
| --- | --- |

—

Kanton Valréas: Valréas, Visan

4.4   Dokazilo o poreklu: Olive se ne smejo prodajati pod označbo registriranega porekla „Olives Noires de Nyons “brez potrdila o odobritvi, ki ga izdaja Državni inštitut za označbe porekla (Institut national des appellations d'origine) v skladu z zahtevami, ki jih opredeljuje nacionalna zakonodaja v zvezi z odobritvijo proizvodov, ki so rezultat gojenja oljk in imajo registrirano označbo porekla.

Vse postopke za pridobivanje surovine in pripravo oliv je treba izvajati znotraj geografskega območja.

V zvezi s proizvodnjo surovine postopek zahteva:

označbo (identifikacijo) parcele s seznama parcel, ki so primerne za proizvodnjo „Olives Noires de Nyons “in izpolnjujejo merila v zvezi s krajem zasaditve oljk in proizvodnimi zahtevam,

prijavo pridelka, ki jo vsako leto sestavi pridelovalec oljk, s katero prijavlja pridelovalno površino, pridelano količino oljk ob upoštevanju določenega donosa, namembni kraj oljk (oljarna, kraj predelave).

V zvezi s predelavo postopek zahteva:

izjavo o proizvodnji, ki jo sestavi proizvajalec, s katero vsako leto prijavlja skupno količino predelanega proizvoda,

zahtevek za potrdilo o ustreznosti, ki omogoča identifikacijo kraja skladiščenja proizvodov ter vseh zabojnikov, ki vsebujejo zahtevane proizvode.

Celoten postopek se konča z analitičnim in organoleptičnim pregledom, ki se opravi na vsaki seriji (lotu) oliva, s čimer se zagotovi njihova kakovost in preveri značilne lastnosti.

Poleg tega pa mora vsak nosilec dejavnosti, ki je pridobil potrdilo o odobritvi, še vsako leto prijaviti svoje zaloge.

4.5   Metoda pridobivanja: Olive izhajajo iz sorte „Tanche “in se gojijo na parcelah, ki so primerne za nasade oljk. Obirajo se na drevesih novembra in decembra, nato se preberejo, najmanjše pa se namenijo za izdelavo olja. Olivam odvzamejo grenkobo z uporabo tradicionalnih postopkov v obratih za konzerviranje, ki se nahajajo na določenem geografskem območju.

4.6   Povezava:

| — | Oljke so se na tem območju gojile na tisoče let in tradicija se je tu ohranila še posebej dolgo, do začetka 20. stoletja. Proizvodnja je upadla – predvsem posledica konkurence semenskih olj – in gojenje oljk je postala stranska dejavnost. Da bi preprečili njegovo izginotje po hudih zmrzalih leta 1956, so se proizvajalci povezali, da bi ohranili dediščino, ki jo predstavlja gojenje oljk. Sodba Sodišča v Valenci iz leta 1968 je priznala Olives Noires de Nyons za označbo porekla. |
| --- | --- |

—

Oljke so se na tem območju gojile na tisoče let in tradicija se je tu ohranila še posebej dolgo, do začetka 20. stoletja. Proizvodnja je upadla – predvsem posledica konkurence semenskih olj – in gojenje oljk je postala stranska dejavnost. Da bi preprečili njegovo izginotje po hudih zmrzalih leta 1956, so se proizvajalci povezali, da bi ohranili dediščino, ki jo predstavlja gojenje oljk. Sodba Sodišča v Valenci iz leta 1968 je priznala Olives Noires de Nyons za označbo porekla.

| — | „Tanche “je značilna sorta na tem območju, ki je še posebej dobro prilagojena mešanemu podnebju. Znanje in izkušnje proizvajalcev so omogočili ohranjanje te tradicionalne proizvodnje. |
| --- | --- |

—

„Tanche “je značilna sorta na tem območju, ki je še posebej dobro prilagojena mešanemu podnebju. Znanje in izkušnje proizvajalcev so omogočili ohranjanje te tradicionalne proizvodnje.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Naslov: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Naziv:

Institut National des Appellations d'Origine

Naslov:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Telefon:

(33) 01 53 89 80 00

Telefaks:

(33) 01 42 25 57 97

E-naslov:

info@inao.gouv.fr

| Naziv: | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| Naslov: | 59, Bd V. Auriol |
| F-75703 Paris Cedex 13 |

Naziv:

D.G.C.C.R.F.

Naslov:

59, Bd V. Auriol

F-75703 Paris Cedex 13

Telefon:

(33) 01 44 97 29 60

Telefaks:

(33) 01 44 97 30 37

E-naslov:

C3@dgccrf.finances.gouv.fr

4.8   Označevanje: Poleg obveznih navedb, ki so predvidene v zakonodaji o označevanju in predstavitvi živil, pa morajo nalepke (etikete) na olivah z registrirano označbo porekla „Olives Noires de Nyons “vsebovati še naslednje navedbe:

označbo „Olives noires de Nyons“;

navedbo „Appellation d'origine contrôlée “ali „AOC“. Če je na nalepki, neodvisno od naslova, navedeno ime kmetijskega gospodarstva ali blagovne znamke, mora biti ime označbe še enkrat zapisano med besedama „appellation “in „contrôlée“.

Te navedbe se morajo nahajati v istem vidnem polju na isti etiketi.

Zapisane morajo biti z dobro vidnimi, berljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, ki izstopajo iz podlage, na kateri so natisnjene, zato da se jasno ločijo od ostalih zapisanih navedb in risb.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/30

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2007/C 89/09)

| Datum sprejetja odločitve | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 379/05 in N 211/06 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Vse (N 379/05) in Andalucía (N 211/06) |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Medidas urgentes para paliar los daños provocados en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas |
| Pravna podlaga | „Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas“, y „Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan“ |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Nadomestilo izgube v proizvodnji zaradi suše v letu 2005 |
| Oblika pomoči | Znižanja davkov in prispevkov za socialno varnost, preferencialne kreditne linije, oprostitev prispevkov za porabo vode za proračunsko leto 2005 |
| Proračun | Pomoč št. N 379/2005: 750 mio. EUR (68,8 mio. EUR z enakovrednim učinkom kot subvencija). Pomoč št. N 211/2006: 15 mio. EUR |
| Intenzivnost | Največ 100 % nastalih izgub |
| Trajanje | Vezano na trajanje posojil |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel 1 |
| E-28014 Madrid |

Datum sprejetja odločitve

22.3.2007

Št. pomoči

N 379/05 in N 211/06

Država članica

Španija

Regija

Vse (N 379/05) in Andalucía (N 211/06)

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Medidas urgentes para paliar los daños provocados en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas

Pravna podlaga

„Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas“, y „Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan“

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Nadomestilo izgube v proizvodnji zaradi suše v letu 2005

Oblika pomoči

Znižanja davkov in prispevkov za socialno varnost, preferencialne kreditne linije, oprostitev prispevkov za porabo vode za proračunsko leto 2005

Proračun

Pomoč št. N 379/2005: 750 mio. EUR (68,8 mio. EUR z enakovrednim učinkom kot subvencija). Pomoč št. N 211/2006: 15 mio. EUR

Intenzivnost

Največ 100 % nastalih izgub

Trajanje

Vezano na trajanje posojil

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel 1

E-28014 Madrid

| Consejería de Agricultura y Pesca |
| --- |
| Junta de Andalucía |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 71/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Emilia-Romagna |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina). |
| Pravna podlaga | Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.
  Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005 |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Naložbe v kmetijska gospodarstva; bolezni živali |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | 580 036,87 EUR |
| Intenzivnost | Spremenljivi zneski ali stopnja od 40 do 60 % |
| Trajanje | Do konca leta 2011 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regione Emilia-Romagna |
| Direzione generale Agricoltura |
| Servizio Produzioni animali |

Datum sprejetja odločitve

22.3.2007

Št. pomoči

N 71/06

Država članica

Italija

Regija

Emilia-Romagna

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina).

Pravna podlaga

Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.

Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Naložbe v kmetijska gospodarstva; bolezni živali

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

580 036,87 EUR

Intenzivnost

Spremenljivi zneski ali stopnja od 40 do 60 %

Trajanje

Do konca leta 2011

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regione Emilia-Romagna

Direzione generale Agricoltura

Servizio Produzioni animali

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 5.3.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 161/06 |
| Država članica | Latvija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | „Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai“ |
| Pravna podlaga | — | Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 „Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība“(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.) |

Datum sprejetja odločitve

5.3.2007

Št. pomoči

N 161/06

Država članica

Latvija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

„Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai“

Pravna podlaga

—

Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 „Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība“(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.)

| — | Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 „Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība“ |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 „Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība“

| — | Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 „Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi“ |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 „Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi“

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Boj proti obročkasti krompirjevi gnilobi in njeno izkoreninjenje

Oblika pomoči

Pomoč za preprečevanje bolezni rastlin

Proračun

Proračun skupaj: 2 529 000 LVL

Intenzivnost

50 %-100 %

Trajanje

Do konca leta 2008

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981, Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981, Rīga

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 164/06 |
| Država članica | Španija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario |
| Pravna podlaga | Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.
  Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias. |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Razvoj dejavnosti tehnične pomoči in pospeševanja s strani medpanožnih organizacij |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 2 500 000 EUR v letu 2007 |
| Intenzivnost | Spremenljiva |
| Trajanje | 2007-2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Secretario General de Agricultura y Alimentación |
| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Datum sprejetja odločitve

14.3.2007

Št. pomoči

N 164/06

Država članica

Španija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario

Pravna podlaga

Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Razvoj dejavnosti tehnične pomoči in pospeševanja s strani medpanožnih organizacij

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

2 500 000 EUR v letu 2007

Intenzivnost

Spremenljiva

Trajanje

2007-2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Secretario General de Agricultura y Alimentación

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 260/06 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Cantabria |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Kompenzacijske pomoči za škodo, ki jo je suša povzročila v kmetijstvu leta 2005 v Kantabriji |
| Pravna podlaga | Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005 |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Pomoč kmetom za nadomestilo izgub, ki so jih povzročile slabe vremenske razmere |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 9 507 872 EUR |
| Intenzivnost | Spremenljiva |
| Trajanje | 1 leto |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria |
| C/ Gutiérrez Solana, s/n. |
| E-39011 Santander (Cantabria) |

Datum sprejetja odločitve

22.3.2007

Št. pomoči

N 260/06

Država članica

Španija

Regija

Cantabria

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Kompenzacijske pomoči za škodo, ki jo je suša povzročila v kmetijstvu leta 2005 v Kantabriji

Pravna podlaga

Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Pomoč kmetom za nadomestilo izgub, ki so jih povzročile slabe vremenske razmere

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

9 507 872 EUR

Intenzivnost

Spremenljiva

Trajanje

1 leto

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria

C/ Gutiérrez Solana, s/n.

E-39011 Santander (Cantabria)

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 5.3.2007 |
| --- | --- |
| Številka pomoči | N 313/06 |
| Država članica | Češka |
| Regija | Královéhradecký Region |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Pravna podlaga | Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5
  Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč v gozdarskem sektorju |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Skupaj: 155 000 000 CZK (približno 5 721 390 EUR) |
| Intenzivnost | Največ 100 % |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo (gozdarstvo) |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Královéhradecký kraj |
| Česká republika |

Datum sprejetja odločitve

5.3.2007

Številka pomoči

N 313/06

Država članica

Češka

Regija

Královéhradecký Region

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Pravna podlaga

Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5

Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč v gozdarskem sektorju

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupaj: 155 000 000 CZK (približno 5 721 390 EUR)

Intenzivnost

Največ 100 %

Trajanje

1.1.2007-31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo (gozdarstvo)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Královéhradecký kraj

Česká republika

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 436/06 |
| Država članica | Litva |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui |
| Pravna podlaga | Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)
  Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Spodbujanje rabe okolju prijaznih goriv |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Proračun skupaj: 118 290 000 LTL |
| Intenzivnost | Do 100 % |
| Trajanje | Šest let po odobritvi s strani Komisije |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija, |
| Gedimino pr. 19, |
| LT-01103 Vilnius |

Datum sprejetja odločitve

14.3.2007

Št. pomoči

N 436/06

Država članica

Litva

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui

Pravna podlaga

Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)

Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Spodbujanje rabe okolju prijaznih goriv

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Proračun skupaj: 118 290 000 LTL

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

Šest let po odobritvi s strani Komisije

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija,

Gedimino pr. 19,

LT-01103 Vilnius

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 36/07 |
| Država članica | Španija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores |
| Pravna podlaga | Proyecto de Real Decreto |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Izboljšanje kmetijske tehnične opreme |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 8 000 000 EUR na leto |
| Intenzivnost | Spremenljiva |
| Trajanje | Do konca leta 2009 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Datum sprejetja odločitve

22.3.2007

Št. pomoči

N 36/07

Država članica

Španija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores

Pravna podlaga

Proyecto de Real Decreto

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Izboljšanje kmetijske tehnične opreme

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

8 000 000 EUR na leto

Intenzivnost

Spremenljiva

Trajanje

Do konca leta 2009

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 53/07 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Friuli Venezia Giulia |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone) |
| Pravna podlaga | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Slabe vremenske razmere |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | Glej dokumentacijo NN 54/A/04 |
| Intenzivnost | Do 100 % |
| Trajanje | Do konca plačil |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

14.3.2007

Št. pomoči

N 53/07

Država članica

Italija

Regija

Friuli Venezia Giulia

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone)

Pravna podlaga

Decreto legislativo n. 102/2004

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Slabe vremenske razmere

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

Glej dokumentacijo NN 54/A/04

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

Do konca plačil

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 54/07 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Friuli Venezia Giulia |
| Naziv (in /ali ime upravičenca) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006) |
| Pravna podlaga | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Nadomestilo škode kmetijskim strukturam zaradi neugodnih vremenskih razmer |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Glej odobreno shemo (NN 54/A/04) |
| Intenzivnost | Do 80 % |
| Trajanje | Do konca plačil |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum sprejetja odločitve

14.3.2007

Št. pomoči

N 54/07

Država članica

Italija

Regija

Friuli Venezia Giulia

Naziv (in /ali ime upravičenca)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006)

Pravna podlaga

Decreto legislativo n. 102/2004

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Nadomestilo škode kmetijskim strukturam zaradi neugodnih vremenskih razmer

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Glej odobreno shemo (NN 54/A/04)

Intenzivnost

Do 80 %

Trajanje

Do konca plačil

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Drugi podatki

Ukrep za uporabo sheme pomoči, ki jo je odobrila Komisija. v skladu z državno pomočjo NN 54/A/04 (dopis Komisije C(2005)1622 konč. z dne 7. junija 2005)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/37

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4566 – Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 89/10)

Dne 22. februarja 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4566. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4566. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/38

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. aprila 2007

(2007/C 89/11)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3557 |
| JPY | japonski jen | 160,91 |
| DKK | danska krona | 7,4521 |
| GBP | funt šterling | 0,67800 |
| SEK | švedska krona | 9,1979 |
| CHF | švicarski frank | 1,6423 |
| ISK | islandska krona | 87,58 |
| NOK | norveška krona | 8,1070 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5817 |
| CZK | češka krona | 28,026 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 245,13 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7016 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,7798 |
| RON | romunski leu | 3,3382 |
| SKK | slovaška krona | 33,533 |
| TRY | turška lira | 1,8205 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6277 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5225 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5946 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8210 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0514 |
| KRW | južnokorejski won | 1 255,58 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,5538 |
| CNY | kitajski juan | 10,4722 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4000 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 322,64 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6392 |
| PHP | filipinski peso | 64,464 |
| RUB | ruski rubelj | 34,9550 |
| THB | tajski bat | 43,983 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3557

JPY

japonski jen

160,91

DKK

danska krona

7,4521

GBP

funt šterling

0,67800

SEK

švedska krona

9,1979

CHF

švicarski frank

1,6423

ISK

islandska krona

87,58

NOK

norveška krona

8,1070

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5817

CZK

češka krona

28,026

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

245,13

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7016

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,7798

RON

romunski leu

3,3382

SKK

slovaška krona

33,533

TRY

turška lira

1,8205

AUD

avstralski dolar

1,6277

CAD

kanadski dolar

1,5225

HKD

hongkonški dolar

10,5946

NZD

novozelandski dolar

1,8210

SGD

singapurski dolar

2,0514

KRW

južnokorejski won

1 255,58

ZAR

južnoafriški rand

9,5538

CNY

kitajski juan

10,4722

HRK

hrvaška kuna

7,4000

IDR

indonezijska rupija

12 322,64

MYR

malezijski ringit

4,6392

PHP

filipinski peso

64,464

RUB

ruski rubelj

34,9550

THB

tajski bat

43,983

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/39

---

PRISTOJNI ORGANI ZA REGISTRACIJO POGODB ZA GOJENJE TOBAKA

(2007/C 89/12)

Ta objava je v skladu s členom 171co Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor za tobak.

BOLGARIJA

| 1. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Balgariya 14, ofis 504 |
| Smolyan District |
| BG-4700 Smolyan |

1.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Balgariya 14, ofis 504

Smolyan District

BG-4700 Smolyan

| 2. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| Razgrad District |
| BG-7400 Isperih |

2.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

Razgrad District

BG-7400 Isperih

| 3. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Petar Beron 2 |
| Burgas District |
| BG-8500 Aytos |

3.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Petar Beron 2

Burgas District

BG-8500 Aytos

| 4. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2 |
| Haskovo District |
| BG-6300 Haskovo |

4.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2

Haskovo District

BG-6300 Haskovo

| 5. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Hristo Botev 15 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2900 Gotse Delchev |

5.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Hristo Botev 15

Blagoevgrad District

BG-2900 Gotse Delchev

| 6. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Dr G. M. Dimitrov 28 |
| Plovdiv District |
| BG-4000 Plovdiv |

6.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Dr G. M. Dimitrov 28

Plovdiv District

BG-4000 Plovdiv

| 7. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Boris III 24 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2850 Petrich |

7.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Boris III 24

Blagoevgrad District

BG-2850 Petrich

| 8. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Minyorska 1 |
| Kardzhali District |
| BG-6600 Kardzhali |

8.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Minyorska 1

Kardzhali District

BG-6600 Kardzhali

NEMČIJA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

AVSTRIJA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

BELGIJA

| 1. | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |
| Administratie Landbouwproductiebeheer |
| Dienst Akkerbouw |
| WTC III — 14de verdieping |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| B-1000 Brussel |

1.

Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap

Administratie Landbouwproductiebeheer

Dienst Akkerbouw

WTC III — 14de verdieping

Simon Bolivarlaan 30

B-1000 Brussel

| 2. | Ministère de la Région Wallonne |
| --- | --- |
| Direction Générale de l'Agriculture |
| Division des aides à l'agriculture |
| Direction du secteur végétal |
| Chaussée de Louvain, 14 |
| B-5000 Namur |

2.

Ministère de la Région Wallonne

Direction Générale de l'Agriculture

Division des aides à l'agriculture

Direction du secteur végétal

Chaussée de Louvain, 14

B-5000 Namur

ŠPANIJA

| 1. | Junta de Andalucía |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Pesca |
| Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA) |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

1.

Junta de Andalucía

Consejería de Agricultura y Pesca

Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA)

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

| 2. | Junta de Castilla — La Mancha |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Producción Agropecuaria |
| C/ Pintor Matías Moreno, 4 |
| E-45002 Toledo |

2.

Junta de Castilla — La Mancha

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Producción Agropecuaria

C/ Pintor Matías Moreno, 4

E-45002 Toledo

| 3. | Junta de Castilla y León |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

3.

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| 4. | Junta de Extremadura |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal, s/n |
| E-68800 Mérida (Badajoz) |

4.

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal, s/n

E-68800 Mérida (Badajoz)

| 5. | Diputación Foral de Navarra |
| --- | --- |
| Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación |
| Dirección General de Agricultura y Ganadería |
| C/ Tudela, 20 |
| E-31002 Pamplona |

5.

Diputación Foral de Navarra

Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación

Dirección General de Agricultura y Ganadería

C/ Tudela, 20

E-31002 Pamplona

FRANCIJA

| ONIFLHOR |
| --- |
| 164, rue de Javel |
| F-75739 Paris Cedex 15 |
| Tél. (33-1) 44 25 36 77 |
| Fax (33-1) 44 54 31 69 |

ONIFLHOR

164, rue de Javel

F-75739 Paris Cedex 15

Tél. (33-1) 44 25 36 77

Fax (33-1) 44 54 31 69

ITALIJA

| AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |

AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo, 67 C |
| I-35131 Padova |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo, 67 C

I-35131 Padova

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato, 42/1 |
| I-50127 Firenze |

ARTEA

Via San Donato, 42/1

I-50127 Firenze

POLJSKA

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel. (48-22) 661-72-72 |
| Fax (48-22) 628-93-53 |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel. (48-22) 661-72-72

Fax (48-22) 628-93-53

PORTUGALSKA

| IFADAP/INGA |
| --- |
| Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/ |
| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola |
| Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G |
| P-1600 Lisboa |
| Tel. (351-21) 751 85 00 |
| Fax (351-21) 751 86 11/2 |

IFADAP/INGA

Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola

Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G

P-1600 Lisboa

Tel. (351-21) 751 85 00

Fax (351-21) 751 86 11/2

SLOVAŠKA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/42

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 89/13)

| 1. | Komisija je 17. aprila 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bridgestone Americas Holding Inc („Bridgestone“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad podjetjem Bandag Incorporated („Bandag“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. aprila 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bridgestone Americas Holding Inc („Bridgestone“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad podjetjem Bandag Incorporated („Bandag“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | Bridgestone: proizvodnja pnevmatik motornih vozil, distribucija pnevmatik in centri za servisiranje pnevmatik; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

Bridgestone: proizvodnja pnevmatik motornih vozil, distribucija pnevmatik in centri za servisiranje pnevmatik;

| — | Bandag: proizvodnja protektivnih materialov in opreme za pnevmatike motornih vozil, protektiranje in servisiranje pnevmatik. |
| --- | --- |

—

Bandag: proizvodnja protektivnih materialov in opreme za pnevmatike motornih vozil, protektiranje in servisiranje pnevmatik.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 24.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/43

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4665 – The Apollo Group/Claire's Stores)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 89/14)

| 1. | Komisija je 17. aprila 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje The Apollo Group („Apollo“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Claire's Stores, Inc („Claire's“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. aprila 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje The Apollo Group („Apollo“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Claire's Stores, Inc („Claire's“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Apollo: portfeljske naložbe; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Apollo: portfeljske naložbe;

| — | za Claire's: maloprodaja bižuterije, modnih dodatkov in barvnih kozmetičnih proizvodov, večinoma v ZDA. |
| --- | --- |

—

za Claire's: maloprodaja bižuterije, modnih dodatkov in barvnih kozmetičnih proizvodov, večinoma v ZDA.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4665 – The Apollo Group/Claire's Stores na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4665 – The Apollo Group/Claire's Stores na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---