# Eiropas Savienības C 97/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 97 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 28. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 97

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 28. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 433. plenārā sesija 2007. gada 15. un 16. februārī |
| 2007/C 097/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas padomdevēju komiteju Kopienas statistikas informācijas politikas jomāCOM(2006) 653 galīgā redakcija — 2006/0217 (COD) | 1 |
| 2007/C 097/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EKCOM(2006) 397 galīgā redakcija — 2006/0129 (COD) | 3 |
| 2007/C 097/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums — Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam un turpmāk — Ilgtspējīgi ekosistēmu pakalpojumi cilvēka labklājībaiCOM (2006) 216 galīgā redakcija | 6 |
| 2007/C 097/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (kodificēta versija)COM(2006) 543 galīgā redakcija — 2006/0170 (COD) | 12 |
| 2007/C 097/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem (kodificēta versija) COM(2006) 749 galīgā redakcija — 2006/0250 (CNS) | 13 |
| 2007/C 097/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē (kodificēta versija)COM(2006) 652 galīgā redakcija — 2006/0214 (COD) | 14 |
| 2007/C 097/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (kodificēta versija)COM(2006) 664 galīgā redakcija — 2006/0222 (COD) | 15 |
| 2007/C 097/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Eiropas politika loģistikas jomā | 16 |
| 2007/C 097/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Drošas informācijas sabiedrības stratēģija — Dialogs, partnerība un atbildības apzināšanāsCOM(2006) 251 galīgā redakcija | 21 |
| 2007/C 097/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu | 27 |
| 2007/C 097/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums par jūras darbaspēka standartu nostiprināšanu atbilstīgi EK Līguma 138. panta 2. punktamCOM(2006) 287 galīgā redakcija | 33 |
| 2007/C 097/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu ES un Japānas attiecības — pilsoniskās sabiedrības loma | 34 |
| 2007/C 097/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Rezolūcija par tematu Atjaunotās Lisabonas stratēģijas īstenošana | 39 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

433. plenārā sesija 2007. gada 15. un 16. februārī

2007/C 097/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas padomdevēju komiteju Kopienas statistikas informācijas politikas jomāCOM(2006) 653 galīgā redakcija — 2006/0217 (COD)

COM(2006) 653 galīgā redakcija — 2006/0217 (COD)

1

2007/C 097/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EKCOM(2006) 397 galīgā redakcija — 2006/0129 (COD)

COM(2006) 397 galīgā redakcija — 2006/0129 (COD)

3

2007/C 097/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums — Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam un turpmāk — Ilgtspējīgi ekosistēmu pakalpojumi cilvēka labklājībaiCOM (2006) 216 galīgā redakcija

COM (2006) 216 galīgā redakcija

6

2007/C 097/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (kodificēta versija)COM(2006) 543 galīgā redakcija — 2006/0170 (COD)

COM(2006) 543 galīgā redakcija — 2006/0170 (COD)

12

2007/C 097/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem (kodificēta versija) COM(2006) 749 galīgā redakcija — 2006/0250 (CNS)

COM(2006) 749 galīgā redakcija — 2006/0250 (CNS)

13

2007/C 097/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē (kodificēta versija)COM(2006) 652 galīgā redakcija — 2006/0214 (COD)

COM(2006) 652 galīgā redakcija — 2006/0214 (COD)

14

2007/C 097/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (kodificēta versija)COM(2006) 664 galīgā redakcija — 2006/0222 (COD)

COM(2006) 664 galīgā redakcija — 2006/0222 (COD)

15

2007/C 097/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Eiropas politika loģistikas jomā

16

2007/C 097/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Drošas informācijas sabiedrības stratēģija — Dialogs, partnerība un atbildības apzināšanāsCOM(2006) 251 galīgā redakcija

COM(2006) 251 galīgā redakcija

21

2007/C 097/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu

27

2007/C 097/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums par jūras darbaspēka standartu nostiprināšanu atbilstīgi EK Līguma 138. panta 2. punktamCOM(2006) 287 galīgā redakcija

COM(2006) 287 galīgā redakcija

33

2007/C 097/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu ES un Japānas attiecības — pilsoniskās sabiedrības loma

34

2007/C 097/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Rezolūcija par tematu Atjaunotās Lisabonas stratēģijas īstenošana

39

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

433. plenārā sesija 2007. gada 15. un 16. februārī

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas padomdevēju komiteju Kopienas statistikas informācijas politikas jomā”

COM(2006) 653 galīgā redakcija — 2006/0217 (COD)

(2007/C 97/01)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Eiropas Savienības Padome 2006. gada 22. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā 2007. gada 15. un 16. februārī (16. februāra sēdē) iecēla FLORIO kdzi par galveno ziņotāju un ar 105 balsīm par un 2 — atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievadpiezīme

| 1.1 | Ar šo atzinumu EESK vēlas izteikt savu nostāju par Komisijas iesniegto priekšlikumu (1) Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, kura mērķis ir CEIES (Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevējas komitejas) reforma. |
| --- | --- |

1.1

Ar šo atzinumu EESK vēlas izteikt savu nostāju par Komisijas iesniegto priekšlikumu (1) Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, kura mērķis ir CEIES (Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevējas komitejas) reforma.

| 1.2 | Kopš izveidošanas brīža CEIES ir darbojusies kā padomdevēja struktūra ar nolūku veicināt statistikas apkopotāju un lietotāju dialogu Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

1.2

Kopš izveidošanas brīža CEIES ir darbojusies kā padomdevēja struktūra ar nolūku veicināt statistikas apkopotāju un lietotāju dialogu Eiropas mērogā.

| 1.3 | Priekšlikuma pamatojumā Komisija uzsver, ka, apspriežot padomdevējas komitejas reformu, izrādījās, ka pastāv vairāki kopīgi mērķi:






  — | izveidot mazāku un efektīvāku institūciju; |
| --- | --- | --- |

1.3

Priekšlikuma pamatojumā Komisija uzsver, ka, apspriežot padomdevējas komitejas reformu, izrādījās, ka pastāv vairāki kopīgi mērķi:

—

izveidot mazāku un efektīvāku institūciju;

| — | pārveidota CEIES veicinātu Kopienas statistikas kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

—

pārveidota CEIES veicinātu Kopienas statistikas kvalitātes uzlabošanu;

| — | pārveidotajai CEIES jāiegūst stratēģiska nozīme, palīdzot Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai koordinēt Kopienas statistikas informācijas politikas mērķus un prioritātes; |
| --- | --- |

—

pārveidotajai CEIES jāiegūst stratēģiska nozīme, palīdzot Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai koordinēt Kopienas statistikas informācijas politikas mērķus un prioritātes;

| — | pārveidotajā CEIES noteikti jābūt pārstāvētām visām ieinteresētajām personām Eiropas statistikas jomā, tajā skaitā pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

—

pārveidotajā CEIES noteikti jābūt pārstāvētām visām ieinteresētajām personām Eiropas statistikas jomā, tajā skaitā pilsoniskajai sabiedrībai.

2.   Komisijas priekšlikums

| 2.1 | Ar Komisijas priekšlikumu tiek izveidota jauna CEIES, 1. pantā nosaucot to par “Eiropas Padomdevēju komiteju Kopienas statistikas informācijas politikas jomā”, kuras uzdevums ir palīdzēt Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai koordinēt Kopienas statistikas informācijas politikas stratēģiskos mērķus un prioritātes. |
| --- | --- |

2.1

Ar Komisijas priekšlikumu tiek izveidota jauna CEIES, 1. pantā nosaucot to par “Eiropas Padomdevēju komiteju Kopienas statistikas informācijas politikas jomā”, kuras uzdevums ir palīdzēt Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai koordinēt Kopienas statistikas informācijas politikas stratēģiskos mērķus un prioritātes.

| 2.2 | CEIES ir paredzēta nozīmīgāka loma Kopienas statistikas programmas sagatavošanā. Pēc apspriešanās ar Komisiju tā sniedz atzinumu par:






  — | programmas atbilstību Eiropas integrācijas un izaugsmes prasībām un Kopienas darbībām, ņemot vērā ekonomikas, sociālās jomas un tehnikas attīstību; |
| --- | --- | --- |

2.2

CEIES ir paredzēta nozīmīgāka loma Kopienas statistikas programmas sagatavošanā. Pēc apspriešanās ar Komisiju tā sniedz atzinumu par:

—

programmas atbilstību Eiropas integrācijas un izaugsmes prasībām un Kopienas darbībām, ņemot vērā ekonomikas, sociālās jomas un tehnikas attīstību;

| — | līdzekļiem, kas nepieciešami programmas īstenošanai, tostarp tiešajām izmaksām. |
| --- | --- |

—

līdzekļiem, kas nepieciešami programmas īstenošanai, tostarp tiešajām izmaksām.

| 2.3 | CEIES uzdevums ir arī informēt Komisiju par tām statistikas jomām, kurās būtu svarīgi veikt jaunus pasākumus, un iesaka veidus, kā uzlabot lietotāju kvalitātes prasību nodrošināšanu informācijas jomā. |
| --- | --- |

2.3

CEIES uzdevums ir arī informēt Komisiju par tām statistikas jomām, kurās būtu svarīgi veikt jaunus pasākumus, un iesaka veidus, kā uzlabot lietotāju kvalitātes prasību nodrošināšanu informācijas jomā.

| 2.4 | Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas lūguma komiteja sniedz atzinumu jautājumos par:






  — | lietotāju vajadzībām, lai pilnveidotu Kopienas statistikas informācijas politiku; |
| --- | --- | --- |

2.4

Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas lūguma komiteja sniedz atzinumu jautājumos par:

—

lietotāju vajadzībām, lai pilnveidotu Kopienas statistikas informācijas politiku;

| — | Kopienas statistikas programmas prioritātēm; |
| --- | --- |

—

Kopienas statistikas programmas prioritātēm;

| — | pastāvošās statistikas novērtējumu; |
| --- | --- |

—

pastāvošās statistikas novērtējumu;

| — | datu kvalitāti un datu izplatīšanas politiku. |
| --- | --- |

—

datu kvalitāti un datu izplatīšanas politiku.

| 2.5 | Komiteja ir pilnvarota arī iesniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai par lietotāju vajadzībām un izmaksām, kas rodas datu sniedzējiem. |
| --- | --- |

2.5

Komiteja ir pilnvarota arī iesniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai par lietotāju vajadzībām un izmaksām, kas rodas datu sniedzējiem.

| 2.5.1 | Komisija ik gadu ziņo par to, kā ir ņemti vērā komitejas atzinumi. |
| --- | --- |

2.5.1

Komisija ik gadu ziņo par to, kā ir ņemti vērā komitejas atzinumi.

| 2.6 | Komisijas lēmuma priekšlikumā CEIES locekļu skaits ir samazināts no 79 uz 25. Priekšlikuma 4. pantā noteikts, ka Komisija, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu un Padomi, ieceļ četrpadsmit Komitejas locekļus. Katrai dalībvalstij ir jāpaziņo Komisijai par diviem amata kandidātiem, kuriem ir vispāratzīta kvalifikācija statistikas jomā, un Komisija, izvēloties četrpadsmit locekļus, cenšas panākt, lai locekļu sastāvā tiktu samērīgi pārstāvēta pilsoniskā sabiedrība, tostarp zinātnieku aprindas, un pienācīgi aptvertas Kopienas statistikas programmā iekļautās dažādās statistikas jomas. |
| --- | --- |

2.6

Komisijas lēmuma priekšlikumā CEIES locekļu skaits ir samazināts no 79 uz 25. Priekšlikuma 4. pantā noteikts, ka Komisija, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu un Padomi, ieceļ četrpadsmit Komitejas locekļus. Katrai dalībvalstij ir jāpaziņo Komisijai par diviem amata kandidātiem, kuriem ir vispāratzīta kvalifikācija statistikas jomā, un Komisija, izvēloties četrpadsmit locekļus, cenšas panākt, lai locekļu sastāvā tiktu samērīgi pārstāvēta pilsoniskā sabiedrība, tostarp zinātnieku aprindas, un pienācīgi aptvertas Kopienas statistikas programmā iekļautās dažādās statistikas jomas.

| 2.6.1 | Desmit locekļus tieši ieceļ iestāde, kurā viņi strādā, tie ir šādi:






  — | viens Eiropas Parlamenta pārstāvis; |
| --- | --- | --- |

2.6.1

Desmit locekļus tieši ieceļ iestāde, kurā viņi strādā, tie ir šādi:

—

viens Eiropas Parlamenta pārstāvis;

| — | viens Padomes pārstāvis; |
| --- | --- |

—

viens Padomes pārstāvis;

| — | viens Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāvis; |
| --- | --- |

—

viens Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāvis;

| — | viens Reģionu komitejas pārstāvis; |
| --- | --- |

—

viens Reģionu komitejas pārstāvis;

| — | viens ECB pārstāvis; |
| --- | --- |

—

viens ECB pārstāvis;

| — | divi Statistikas programmu komitejas pārstāvji; |
| --- | --- |

—

divi Statistikas programmu komitejas pārstāvji;

| — | viens loceklis, kas pārstāv Eiropas Rūpniecības un darba devēju konfederāciju savienību (UNICE); |
| --- | --- |

—

viens loceklis, kas pārstāv Eiropas Rūpniecības un darba devēju konfederāciju savienību (UNICE);

| — | viens loceklis, kas pārstāv Eiropas Arodbiedrību konfederāciju (ETUC); |
| --- | --- |

—

viens loceklis, kas pārstāv Eiropas Arodbiedrību konfederāciju (ETUC);

| — | viens loceklis, kas pārstāv Eiropas Amatniecības, mazo un vidējo uzņēmumu asociāciju (UEAPME). |
| --- | --- |

—

viens loceklis, kas pārstāv Eiropas Amatniecības, mazo un vidējo uzņēmumu asociāciju (UEAPME).

| 2.6.2 | Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) ģenerāldirektors ir Komitejas ex-officio loceklis. |
| --- | --- |

2.6.2

Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) ģenerāldirektors ir Komitejas ex-officio loceklis.

| 2.7 | Ar reformu ieviests jaunums ir iespēja izveidot pagaidu darba grupas, kuras vada CEIES loceklis, lai sagatavotu atzinumus par ļoti sarežģītiem statistikas jautājumiem. |
| --- | --- |

2.7

Ar reformu ieviests jaunums ir iespēja izveidot pagaidu darba grupas, kuras vada CEIES loceklis, lai sagatavotu atzinumus par ļoti sarežģītiem statistikas jautājumiem.

| 2.8 | Ar Komisijas lēmuma priekšlikumu tiek ierosināts atcelt Padomes Lēmumu 91/116/EEK. |
| --- | --- |

2.8

Ar Komisijas lēmuma priekšlikumu tiek ierosināts atcelt Padomes Lēmumu 91/116/EEK.

3.   Novērojumi un secinājumi

| 3.1 | Pēc Eiropas Savienības paplašināšanas līdz 27 valstīm citastarp ir jāveic arī CEIES reforma, un to atzīst arī pati komiteja. Šādai struktūrai ir jābūt spējīgai pēc iespējas reprezentatīvi pārstāvēt ne tikai atšķirīgās valstu situācijas, bet arī Eiropas lietotāju un piegādātāju vajadzības. |
| --- | --- |

3.1

Pēc Eiropas Savienības paplašināšanas līdz 27 valstīm citastarp ir jāveic arī CEIES reforma, un to atzīst arī pati komiteja. Šādai struktūrai ir jābūt spējīgai pēc iespējas reprezentatīvi pārstāvēt ne tikai atšķirīgās valstu situācijas, bet arī Eiropas lietotāju un piegādātāju vajadzības.

| 3.2 | CEIES stratēģiskās nozīmes stiprināšana prioritāšu izvēlē un novērtējumā, nodrošinot iespēju veidot ad hoc darba grupas, ir nozīmīgs solis, lai šai struktūrvienībai piešķirtu tai pienācīgās pilnvaras un līdzekļus. |
| --- | --- |

3.2

CEIES stratēģiskās nozīmes stiprināšana prioritāšu izvēlē un novērtējumā, nodrošinot iespēju veidot ad hoc darba grupas, ir nozīmīgs solis, lai šai struktūrvienībai piešķirtu tai pienācīgās pilnvaras un līdzekļus.

| 3.3 | Mērķis izveidot jaunu, mazāku un efektīvāku komiteju noteikti ir vērtējams atzinīgi, tomēr ir jānodrošina komitejas locekļu neatkarība, autoritāte un neitralitāte. Tādēļ EESK izsaka neizpratni par komitejas jauno sastāvu: ja tai, kā ierosināts, ir jāveicina statistikas informācijas lietotāju un tās apkopotāju dialogs, EESK uzskata, ka komitejas sastāvā iestāžu pārstāvībai ir nepārprotami jābūt mazāk uzsvērtai. |
| --- | --- |

3.3

Mērķis izveidot jaunu, mazāku un efektīvāku komiteju noteikti ir vērtējams atzinīgi, tomēr ir jānodrošina komitejas locekļu neatkarība, autoritāte un neitralitāte. Tādēļ EESK izsaka neizpratni par komitejas jauno sastāvu: ja tai, kā ierosināts, ir jāveicina statistikas informācijas lietotāju un tās apkopotāju dialogs, EESK uzskata, ka komitejas sastāvā iestāžu pārstāvībai ir nepārprotami jābūt mazāk uzsvērtai.

| 3.4 | Turklāt šāds komitejas sastāvs negarantē tādu iestāžu kā, piemēram, Eiropas Parlaments vai Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, kas pārstāv plašu politisko uzskatu klāstu, vai to dažādo interešu grupu pienācīgu viedokļa atspoguļojumu. |
| --- | --- |

3.4

Turklāt šāds komitejas sastāvs negarantē tādu iestāžu kā, piemēram, Eiropas Parlaments vai Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, kas pārstāv plašu politisko uzskatu klāstu, vai to dažādo interešu grupu pienācīgu viedokļa atspoguļojumu.

| 3.5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir Eiropas Savienības iestāde, kuras uzdevums ir pārstāvēt dažādas sociāli ekonomiskās aprindas un pilsoniskās sabiedrības dalībniekus. Fakts, ka jaunajā Eiropas Padomdevējā komitejā Kopienas statistikas informācijas politikas jomā gan EESK, gan citas Eiropas iestādes pārstāvēs tikai viens loceklis, liek domāt par šīs Eiropas padomdevējas komitejas īpašās nozīmes mazināšanu. |
| --- | --- |

3.5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir Eiropas Savienības iestāde, kuras uzdevums ir pārstāvēt dažādas sociāli ekonomiskās aprindas un pilsoniskās sabiedrības dalībniekus. Fakts, ka jaunajā Eiropas Padomdevējā komitejā Kopienas statistikas informācijas politikas jomā gan EESK, gan citas Eiropas iestādes pārstāvēs tikai viens loceklis, liek domāt par šīs Eiropas padomdevējas komitejas īpašās nozīmes mazināšanu.

| 3.6 | Tieši, pamatojoties uz tai uzticētajiem uzdevumiem un sastāvu, EESK būtu jāpiešķir lielāka nozīme konsultāciju procesā, ne tikai tās institucionālās lomas dēļ, bet arī tādēļ, ka tā spēj pārstāvēt Eiropas pilsoniskās sabiedrības viedokli. |
| --- | --- |

3.6

Tieši, pamatojoties uz tai uzticētajiem uzdevumiem un sastāvu, EESK būtu jāpiešķir lielāka nozīme konsultāciju procesā, ne tikai tās institucionālās lomas dēļ, bet arī tādēļ, ka tā spēj pārstāvēt Eiropas pilsoniskās sabiedrības viedokli.

| 3.7 | Atbilstoši lēmuma priekšlikumam pilsonisko sabiedrību pārstāv četrpadsmit locekļi, ko ieceļ Komisija, nenorādot, pēc kādiem kritērijiem viņus izvēlas no dažādajām Eiropas apvienībām. Viņiem pievienojas desmit pārstāvji no ES iestādēm, sociālajiem partneriem un Eurostat. |
| --- | --- |

3.7

Atbilstoši lēmuma priekšlikumam pilsonisko sabiedrību pārstāv četrpadsmit locekļi, ko ieceļ Komisija, nenorādot, pēc kādiem kritērijiem viņus izvēlas no dažādajām Eiropas apvienībām. Viņiem pievienojas desmit pārstāvji no ES iestādēm, sociālajiem partneriem un Eurostat.

| 3.8 | Tādēļ EESK atbalsta CEIES reformu, tomēr Komisijas priekšlikumā lūdz atzīt un augstāk novērtēt tās konsultatīvo lomu Kopienas statistikas informācijas jomā. |
| --- | --- |

3.8

Tādēļ EESK atbalsta CEIES reformu, tomēr Komisijas priekšlikumā lūdz atzīt un augstāk novērtēt tās konsultatīvo lomu Kopienas statistikas informācijas jomā.

Briselē, 2007. gada 16. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2006) 653 galīgā red. — 2006/0217 (COD).

1

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/3

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK”

COM(2006) 397 galīgā redakcija — 2006/0129 (COD)

(2007/C 97/02)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 175. pantu 2006. gada 15. septembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2007. gada 25. janvārī. Ziņotājs — BUFFETAUT kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februārī (15. februāra sēdē), ar 188 balsīm par, 1 balsīm pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kāpēc nepieciešama direktīva par vides kvalitātes standartiem?

| 1.1 | Komisijas priekšlikums faktiski ir Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) temata turpinājums (“atvasināta direktīva”). Ar pamatdirektīvu tika noteikta stratēģija cīņai pret ūdens ķīmisko piesārņojumu, kas var apdraudēt ūdens ekosistēmas un izraisīt sugu un biotopu izzušanu. Turklāt piesārņojošās vielas var uzkrāties barības ķēdē un ūdens vides piesārņotāji cilvēkus var apdraudēt ne tikai viņiem uzturā lietojot zivis, pārtikā izmantojamus ūdens dzīvniekus un augus un dzerot ūdeni, bet arī, nodarbojoties ar ūdens sporta veidiem vai atpūšoties pie ūdens. |
| --- | --- |

1.1

Komisijas priekšlikums faktiski ir Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) temata turpinājums (“atvasināta direktīva”). Ar pamatdirektīvu tika noteikta stratēģija cīņai pret ūdens ķīmisko piesārņojumu, kas var apdraudēt ūdens ekosistēmas un izraisīt sugu un biotopu izzušanu. Turklāt piesārņojošās vielas var uzkrāties barības ķēdē un ūdens vides piesārņotāji cilvēkus var apdraudēt ne tikai viņiem uzturā lietojot zivis, pārtikā izmantojamus ūdens dzīvniekus un augus un dzerot ūdeni, bet arī, nodarbojoties ar ūdens sporta veidiem vai atpūšoties pie ūdens.

| 1.2 | Tāpat būtu jāuzsver, ka piesārņotāji vidē var palikt vēl ilgi pēc to aizliegšanas, tie var tikt pārnesti lielos attālumos un sasniegt vietas, kas sākotnēji nav uzskatītas par piesārņotām. |
| --- | --- |

1.2

Tāpat būtu jāuzsver, ka piesārņotāji vidē var palikt vēl ilgi pēc to aizliegšanas, tie var tikt pārnesti lielos attālumos un sasniegt vietas, kas sākotnēji nav uzskatītas par piesārņotām.

| 1.3 | Visbeidzot jāatzīmē, ka piesārņojošo vielu avoti ir ļoti dažādi: sadzīve, lauksaimniecība, sadedzināšana, rūpniecība u.c. |
| --- | --- |

1.3

Visbeidzot jāatzīmē, ka piesārņojošo vielu avoti ir ļoti dažādi: sadzīve, lauksaimniecība, sadedzināšana, rūpniecība u.c.

| 1.4 | Stratēģijas pirmajā posmā Komisija iesniedza sarakstu, kurā iekļautas 33 Kopiena līmenī par īpaši svarīgām uzskatītas vielas (Lēmums 2455/2001/EK). Pašreizējais direktīvas priekšlikums ir paredzēts, lai nodrošinātu “augstu aizsardzības līmeni ”pret draudiem, ko ūdens videi rada vai ar tās starpniecību var radīt minētās 33 prioritārās vielas, kā arī daži citi piesārņotāji. |
| --- | --- |

1.4

Stratēģijas pirmajā posmā Komisija iesniedza sarakstu, kurā iekļautas 33 Kopiena līmenī par īpaši svarīgām uzskatītas vielas (Lēmums 2455/2001/EK). Pašreizējais direktīvas priekšlikums ir paredzēts, lai nodrošinātu “augstu aizsardzības līmeni ”pret draudiem, ko ūdens videi rada vai ar tās starpniecību var radīt minētās 33 prioritārās vielas, kā arī daži citi piesārņotāji.

| 1.5 | Lai sasniegtu minēto mērķi, direktīvas priekšlikumā ir noteikti vides kvalitātes standarti. Tajā uzsvērts, ka pēdējos gados dažādos Kopienas tiesību aktos jau pieņemtas vairākas emisiju kontroles procedūras nolūkā panākt minētos standartus. |
| --- | --- |

1.5

Lai sasniegtu minēto mērķi, direktīvas priekšlikumā ir noteikti vides kvalitātes standarti. Tajā uzsvērts, ka pēdējos gados dažādos Kopienas tiesību aktos jau pieņemtas vairākas emisiju kontroles procedūras nolūkā panākt minētos standartus.

| 1.6 | Tāpat priekšlikumā ir paredzēts atcelt dažas pašreizējās “atvasinātās direktīvas”, jo īpaši tādēļ, lai ņemtu vērā zinātnes un tehnikas progresu, kā arī rēķinātos ar piesārņotājiem, kas līdz šim regulējumā nebija iekļauti. |
| --- | --- |

1.6

Tāpat priekšlikumā ir paredzēts atcelt dažas pašreizējās “atvasinātās direktīvas”, jo īpaši tādēļ, lai ņemtu vērā zinātnes un tehnikas progresu, kā arī rēķinātos ar piesārņotājiem, kas līdz šim regulējumā nebija iekļauti.

2.   Vides kvalitātes standartu noteikšanai izmantotā metode

| 2.1 | Komisija ierosina divus savstarpēji saistītus piesārņojuma noteikšanas kritērijus:






  — | gada vidējais daudzums; |
| --- | --- | --- |

2.1

Komisija ierosina divus savstarpēji saistītus piesārņojuma noteikšanas kritērijus:

—

gada vidējais daudzums;

| — | maksimāli pieļaujamā koncentrācija. |
| --- | --- |

—

maksimāli pieļaujamā koncentrācija.

| 2.2 | Tādējādi vides kvalitātes standarti ir noteikti, pamatojoties ne tikai uz maksimāli pieļaujamo koncentrācijas līmeni, lai novērstu to, ka spēcīgs piesārņojums īslaicīgi, neatgriezeniski un nopietni ietekmē ekosistēmu, bet arī uz gada vidējo daudzumu, lai novērstu to, ka pastāvīgs, kaut arī ne pārāk spēcīgs piesārņojums rada ilgstošas un neatgriezeniskas sekas. |
| --- | --- |

2.2

Tādējādi vides kvalitātes standarti ir noteikti, pamatojoties ne tikai uz maksimāli pieļaujamo koncentrācijas līmeni, lai novērstu to, ka spēcīgs piesārņojums īslaicīgi, neatgriezeniski un nopietni ietekmē ekosistēmu, bet arī uz gada vidējo daudzumu, lai novērstu to, ka pastāvīgs, kaut arī ne pārāk spēcīgs piesārņojums rada ilgstošas un neatgriezeniskas sekas.

| 2.3 | Komisija ierosina vairumam vielu standartus noteikt attiecībā uz piesārņojuma līmeni virszemes ūdeņos, tomēr attiecībā uz dažām vielām, kas var uzkrāties barības ķēdē, Komisija piezīmē, ka ierobežojumi tikai attiecībā uz virszemes ūdeņiem, var būt nepietiekami, lai izvairītos no netiešas ietekmes un sekundāras saindēšanās. Tādēļ tā ierosina, lai trim no šīm vielām (heksahlorbenzolu, heksahlorbutadiēnu un dzīvsudrabu) vides kvalitātes standartus biotai noteiktu dalībvalstis. |
| --- | --- |

2.3

Komisija ierosina vairumam vielu standartus noteikt attiecībā uz piesārņojuma līmeni virszemes ūdeņos, tomēr attiecībā uz dažām vielām, kas var uzkrāties barības ķēdē, Komisija piezīmē, ka ierobežojumi tikai attiecībā uz virszemes ūdeņiem, var būt nepietiekami, lai izvairītos no netiešas ietekmes un sekundāras saindēšanās. Tādēļ tā ierosina, lai trim no šīm vielām (heksahlorbenzolu, heksahlorbutadiēnu un dzīvsudrabu) vides kvalitātes standartus biotai noteiktu dalībvalstis.

3.   Eiropas Savienības un dalībvalstu kompetenču sadale

| 3.1 | Komisija ierosina vides kvalitātes standartus ūdenim noteikt Kopienas līmenī, lai visās dalībvalstīs nodrošinātu vienādu vides aizsardzības līmeni un uzņēmējiem nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus. Vispār Komisija uzskata, ka pašreizējās piesārņojuma kontroles sistēmas ir piemērotas, lai dalībvalstis varētu ievērot kvalitātes standartus. Ja nepieciešami jebkādi papildu pasākumi, tie jāatstāj dalībvalstu ziņā, kurām jāiekļauj atbilstoši kontroles pasākumi pasākumu plānā, kas saskaņā ar pamatdirektīvas 11. pantu izstrādājams katram upes baseinam. |
| --- | --- |

3.1

Komisija ierosina vides kvalitātes standartus ūdenim noteikt Kopienas līmenī, lai visās dalībvalstīs nodrošinātu vienādu vides aizsardzības līmeni un uzņēmējiem nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus. Vispār Komisija uzskata, ka pašreizējās piesārņojuma kontroles sistēmas ir piemērotas, lai dalībvalstis varētu ievērot kvalitātes standartus. Ja nepieciešami jebkādi papildu pasākumi, tie jāatstāj dalībvalstu ziņā, kurām jāiekļauj atbilstoši kontroles pasākumi pasākumu plānā, kas saskaņā ar pamatdirektīvas 11. pantu izstrādājams katram upes baseinam.

4.   Ierosinātie pasākumi

| 4.1 | Galvenie direktīvas elementi ir šādi:






  — | vides kvalitātes standartu noteikšana un pārsnieguma pārejas zonu ieviešana; |
| --- | --- | --- |

4.1

Galvenie direktīvas elementi ir šādi:

—

vides kvalitātes standartu noteikšana un pārsnieguma pārejas zonu ieviešana;

| — | izplūžu, emisiju un zudumu uzskaites veikšana, lai pārbaudītu, vai ir sasniegti piesārņojuma samazināšanas mērķi; |
| --- | --- |

—

izplūžu, emisiju un zudumu uzskaites veikšana, lai pārbaudītu, vai ir sasniegti piesārņojuma samazināšanas mērķi;

| — | dažu pašreizējo “atvasināto direktīvu ”atcelšana; |
| --- | --- |

—

dažu pašreizējo “atvasināto direktīvu ”atcelšana;

| — | prioritāro bīstamo vielu identificēšana no tām 14 vielām, kas jāpārskata saskaņā ar Lēmumu 2455/2001/EK. |
| --- | --- |

—

prioritāro bīstamo vielu identificēšana no tām 14 vielām, kas jāpārskata saskaņā ar Lēmumu 2455/2001/EK.

5.   Vispārējas piezīmes

| 5.1 | Mērķis novērst to, ka bīstamas vielas, kas var radīt nopietnus riskus ar neatgriezeniskām sekām, piesārņotu ūdeņus, noteikti ir atbalstāms. |
| --- | --- |

5.1

Mērķis novērst to, ka bīstamas vielas, kas var radīt nopietnus riskus ar neatgriezeniskām sekām, piesārņotu ūdeņus, noteikti ir atbalstāms.

| 5.2 | EESK uzskata par svarīgu, lai Komisija saglabātu uzticamu un zinātniski pamatotu spēju bez kavēšanās noteikt jebkādu vielu, kas var izraisīt kaitīgu virszemes ūdeņu piesārņojumu, kā arī spēju iedibināt rūpīgus kvalitātes standartus attiecībā uz šādu vielu maksimālo līmeni, kas pieļaujams vai nu tām esot vienām pašām vai kombinācijā. EESK atzīmē un atbalsta priekšlikumā iekļauto prioritāro vielu un standartu sākotnējo sarakstu. Tā ierosina paredzēt tāda ikgadēja novērtējuma veikšanas pasākumus, kas būtu visaptverošs, zinātniski pamatots un pārredzams, lai noteiktu, vai sarakstam pievienojamas kādas jaunas vielas vai jebkurai no vielām piemērojams jauns maksimāli atļautais līmenis. Komisijai īpaši būtu jāizskata citas vielas, kas Konvencijā par Ziemeļaustrumu Atlantijas reģiona jūras vides aizsardzību (OSPAR) vai citā attiecīgā starptautiskā nolīgumā noteiktas par prioritārām. |
| --- | --- |

5.2

EESK uzskata par svarīgu, lai Komisija saglabātu uzticamu un zinātniski pamatotu spēju bez kavēšanās noteikt jebkādu vielu, kas var izraisīt kaitīgu virszemes ūdeņu piesārņojumu, kā arī spēju iedibināt rūpīgus kvalitātes standartus attiecībā uz šādu vielu maksimālo līmeni, kas pieļaujams vai nu tām esot vienām pašām vai kombinācijā. EESK atzīmē un atbalsta priekšlikumā iekļauto prioritāro vielu un standartu sākotnējo sarakstu. Tā ierosina paredzēt tāda ikgadēja novērtējuma veikšanas pasākumus, kas būtu visaptverošs, zinātniski pamatots un pārredzams, lai noteiktu, vai sarakstam pievienojamas kādas jaunas vielas vai jebkurai no vielām piemērojams jauns maksimāli atļautais līmenis. Komisijai īpaši būtu jāizskata citas vielas, kas Konvencijā par Ziemeļaustrumu Atlantijas reģiona jūras vides aizsardzību (OSPAR) vai citā attiecīgā starptautiskā nolīgumā noteiktas par prioritārām.

| 5.3 | EESK ir nobažījusies, ka nav vēl noteikti galīgie standarti svinam, niķelim un to savienojumiem. Attiecīgais darbs jāizvirza par prioritāti un jānosaka atbilstoši ierobežojumi; tas jādara pēc iespējas laicīgi, lai vēl varētu iekļaut pašreizējā direktīvā. |
| --- | --- |

5.3

EESK ir nobažījusies, ka nav vēl noteikti galīgie standarti svinam, niķelim un to savienojumiem. Attiecīgais darbs jāizvirza par prioritāti un jānosaka atbilstoši ierobežojumi; tas jādara pēc iespējas laicīgi, lai vēl varētu iekļaut pašreizējā direktīvā.

| 5.4 | Galīgais ūdens kvalitātes uzlabošanas mērķis ir biotas un barības ķēdes aizsardzība līdz cilvēkam un viņu ieskaitot. Ja būtu iespējams uzticami, konsekventi un efektīvi mērīt visu biotā esošo piesārņotāju līmeni, principā būtu labāk noteikt standartus un veikt kontroli tādā veidā. Parasti tas joprojām ir grūti izdarāms, un lielākajai daļai prioritāro vielu pašreiz praktiskāk ir noteikt virszemes ūdeņos pieļaujamās maksimālās koncentrācijas līmeni, ko parasti var izdarīt pietiekami uzticami. (Priekšlikums atbilstības novērtēšanu pamatot uz gada vidējo un maksimāli pieļaujamo koncentrāciju ir reālistisks, labi izstrādāts un pilnīgi pamatots). |
| --- | --- |

5.4

Galīgais ūdens kvalitātes uzlabošanas mērķis ir biotas un barības ķēdes aizsardzība līdz cilvēkam un viņu ieskaitot. Ja būtu iespējams uzticami, konsekventi un efektīvi mērīt visu biotā esošo piesārņotāju līmeni, principā būtu labāk noteikt standartus un veikt kontroli tādā veidā. Parasti tas joprojām ir grūti izdarāms, un lielākajai daļai prioritāro vielu pašreiz praktiskāk ir noteikt virszemes ūdeņos pieļaujamās maksimālās koncentrācijas līmeni, ko parasti var izdarīt pietiekami uzticami. (Priekšlikums atbilstības novērtēšanu pamatot uz gada vidējo un maksimāli pieļaujamo koncentrāciju ir reālistisks, labi izstrādāts un pilnīgi pamatots).

| 5.5 | Tomēr ir dažas toksiskas vielas, kam ir tendence uzkrāties augšupējā barības ķēdē. Tādu vielu gadījumā virszemes ūdeņu standarti vien negarantē pietiekošu aizsardzību pret toksisku iedarbību. Tādām vielām, kā Komisija iesaka, standartu ir vēlams noteikt, pamatojoties uz vielas maksimālo pieļaujamo koncentrāciju zivju, mīkstmiešu, vēžveidīgo un citu iegūto dzīvo organismu paraugu audos. Minētās toksiskās vielas ir heksahlorbenzols, heksahlorbutadiēns un metildzīvsudrabs. Nākotnē varētu identificēt arī citas vielas. Vēl nav pilnīgas vienošanās par metodoloģiju standartu noteikšanai šādā veidā, tādēļ Komisija tikai ierosina atļaut dalībvalstīm ieviest tādus standartus trim minētajām, uz šo brīdi nepārprotami identificētajām vielām. |
| --- | --- |

5.5

Tomēr ir dažas toksiskas vielas, kam ir tendence uzkrāties augšupējā barības ķēdē. Tādu vielu gadījumā virszemes ūdeņu standarti vien negarantē pietiekošu aizsardzību pret toksisku iedarbību. Tādām vielām, kā Komisija iesaka, standartu ir vēlams noteikt, pamatojoties uz vielas maksimālo pieļaujamo koncentrāciju zivju, mīkstmiešu, vēžveidīgo un citu iegūto dzīvo organismu paraugu audos. Minētās toksiskās vielas ir heksahlorbenzols, heksahlorbutadiēns un metildzīvsudrabs. Nākotnē varētu identificēt arī citas vielas. Vēl nav pilnīgas vienošanās par metodoloģiju standartu noteikšanai šādā veidā, tādēļ Komisija tikai ierosina atļaut dalībvalstīm ieviest tādus standartus trim minētajām, uz šo brīdi nepārprotami identificētajām vielām.

| 5.6 | Ņemot vērā pašreiz pieejamās zināšanas, tas droši vien būs jāpieņem. EESK tomēr izteikti lūdz Komisiju turpināt atbalstīt dažu toksisku vielu bioakumulācijas tālāku zinātnisku analīzi un būt gatavai tālākai virzībai uz standartu plašāku pielietojumu attiecībā uz maksimālo toksisko vielu līmeni biotā — tiklīdz monitoringa zinātnais un metodoloģiskais pamats ir drošāk nostiprināts. Pagaidām monitorings jāparedz arī, lai nodrošinātu to, ka piesārņojuma līmenis nogulsnēs un biotā faktiski nepalielinās. |
| --- | --- |

5.6

Ņemot vērā pašreiz pieejamās zināšanas, tas droši vien būs jāpieņem. EESK tomēr izteikti lūdz Komisiju turpināt atbalstīt dažu toksisku vielu bioakumulācijas tālāku zinātnisku analīzi un būt gatavai tālākai virzībai uz standartu plašāku pielietojumu attiecībā uz maksimālo toksisko vielu līmeni biotā — tiklīdz monitoringa zinātnais un metodoloģiskais pamats ir drošāk nostiprināts. Pagaidām monitorings jāparedz arī, lai nodrošinātu to, ka piesārņojuma līmenis nogulsnēs un biotā faktiski nepalielinās.

| 5.7 | Atzinīgi vērtējama ir cilvēka darbības rezultātā radušos izplūžu, emisiju un zudumu uzskaites izveide, lai noteiktu, vai ir panākta piesārņojuma samazināšanās vai novēršana. Dabisko piesārņotāju pilnīgu uzskaiti ir grūti veikt, tomēr šajā gadījumā varētu būt lietderīgi noteikt sakarību, kas pastāv starp dabisko un cilvēka darbības rezultātā radušos piesārņojumu. |
| --- | --- |

5.7

Atzinīgi vērtējama ir cilvēka darbības rezultātā radušos izplūžu, emisiju un zudumu uzskaites izveide, lai noteiktu, vai ir panākta piesārņojuma samazināšanās vai novēršana. Dabisko piesārņotāju pilnīgu uzskaiti ir grūti veikt, tomēr šajā gadījumā varētu būt lietderīgi noteikt sakarību, kas pastāv starp dabisko un cilvēka darbības rezultātā radušos piesārņojumu.

| 5.8 | Attiecībā uz uzskaiti jārūpējas par to, lai nerastos pretrunas vai dublēšanās ar citiem virszemes ūdeņu aizsardzības jomā pastāvošajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

5.8

Attiecībā uz uzskaiti jārūpējas par to, lai nerastos pretrunas vai dublēšanās ar citiem virszemes ūdeņu aizsardzības jomā pastāvošajiem instrumentiem.

| 5.9 | Jautājumam par pārsnieguma pārejas zonām ir atrasts reāls risinājums, tomēr to nevar uzskatīt par pilnīgi apmierinošu. Turklāt, šķiet, ka ir grūti nodrošināt, lai netiktu apdraudēta pārējo ūdens resursu kvalitāte. Pārejas zonu koncepcijas īstenošanas laikā būs jāizstrādā precīza metodoloģija, lai vienotos par tādu zonu definīciju un piesārņojuma mērīšanas punktu izvietojumu. |
| --- | --- |

5.9

Jautājumam par pārsnieguma pārejas zonām ir atrasts reāls risinājums, tomēr to nevar uzskatīt par pilnīgi apmierinošu. Turklāt, šķiet, ka ir grūti nodrošināt, lai netiktu apdraudēta pārējo ūdens resursu kvalitāte. Pārejas zonu koncepcijas īstenošanas laikā būs jāizstrādā precīza metodoloģija, lai vienotos par tādu zonu definīciju un piesārņojuma mērīšanas punktu izvietojumu.

| 5.10 | Uzmanība jāpievērš gadījumiem, kad trešo valstu (ES kaimiņvalstu) teritorijā ir tādu upju iztekas, kas plūst caur ES dalībvalstu teritoriju, vai trešās valstis atrodas pie ezeriem, kuru otrs krasts ir ES dalībvalstī. Tādēļ, ja valstis, kas robežojas ar ES, nerūpēsies par ūdeņu aizsardzību, arī ES dalībvalstu pūliņi varētu izrādīties veltīgi un līdz 2015. gadam sasniedzamie mērķi netiks īstenoti. Šie apsvērumi būtu jāņem vērā direktīvas novērtēšanā un īstenošanā. Starp citu, minētais jautājums ir skarts Ūdens pamatdirektīvas 12. pantā. |
| --- | --- |

5.10

Uzmanība jāpievērš gadījumiem, kad trešo valstu (ES kaimiņvalstu) teritorijā ir tādu upju iztekas, kas plūst caur ES dalībvalstu teritoriju, vai trešās valstis atrodas pie ezeriem, kuru otrs krasts ir ES dalībvalstī. Tādēļ, ja valstis, kas robežojas ar ES, nerūpēsies par ūdeņu aizsardzību, arī ES dalībvalstu pūliņi varētu izrādīties veltīgi un līdz 2015. gadam sasniedzamie mērķi netiks īstenoti. Šie apsvērumi būtu jāņem vērā direktīvas novērtēšanā un īstenošanā. Starp citu, minētais jautājums ir skarts Ūdens pamatdirektīvas 12. pantā.

6.   Īpašas piezīmes un komentāri

| 6.1 | Termiņi: direktīvas priekšlikuma 4. panta 5. punktā ir noteikts, ka 2025. gads ir termiņš, kad emisijas būtu jāpārtrauc vai prioritārās bīstamās vielas jāizņem no apgrozības tirgū. Turpretī vides kvalitātes mērķi saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu jāsasniedz līdz 2015. gadam. Varētu izrādīties, ka dažos gadījumos ir grūti ievērot šo termiņu, jo vairāk tādēļ, ka atvasinātās direktīvas pieņemšana notiek ar nokavēšanos. Dalībvalstīm tomēr ir jādara viss, lai minēto mērķi sasniegtu, kaut arī atsevišķos ierobežotos gadījumos būs iespējams izmantot pagaidu izņēmuma pasākumus. EESK iesaka Komisijai sekot ieviešanas gaitai un būt gatavai ierosināt tālākus pasākumus, lai veicinātu pēc iespējas visaptverošas atbilstības panākšanu noteiktajā termiņā un ar iespējami mazām atkāpēm. |
| --- | --- |

6.1

Termiņi: direktīvas priekšlikuma 4. panta 5. punktā ir noteikts, ka 2025. gads ir termiņš, kad emisijas būtu jāpārtrauc vai prioritārās bīstamās vielas jāizņem no apgrozības tirgū. Turpretī vides kvalitātes mērķi saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu jāsasniedz līdz 2015. gadam. Varētu izrādīties, ka dažos gadījumos ir grūti ievērot šo termiņu, jo vairāk tādēļ, ka atvasinātās direktīvas pieņemšana notiek ar nokavēšanos. Dalībvalstīm tomēr ir jādara viss, lai minēto mērķi sasniegtu, kaut arī atsevišķos ierobežotos gadījumos būs iespējams izmantot pagaidu izņēmuma pasākumus. EESK iesaka Komisijai sekot ieviešanas gaitai un būt gatavai ierosināt tālākus pasākumus, lai veicinātu pēc iespējas visaptverošas atbilstības panākšanu noteiktajā termiņā un ar iespējami mazām atkāpēm.

6.2   Dalībvalstu loma

Lēmums attiecīgo papildpasākumu izvēli uzticēt dalībvalstīm ir pareizs, jo daudzos gadījumos runa ir par rīcību situācijās, ko nosaka vietējie un reģionālie apstākļi. Tāds elastīgums tomēr jālīdzsvaro ar uzticamiem ziņošanas mehānismiem, kā Komisija iesaka sava paziņojuma 4. pasākumā (1).

| 6.2.1 | Juridiskie instrumenti, ko dalībvalstis var izmantot Ūdens pamatdirektīvā noteikto mērķu sasniegšanai attiecībā uz prioritārajām vielām, Komisijas paziņojumā (3. punkts) tomēr vērtēti samērā optimistiski; jo īpaši tādēļ, ka dažiem svarīgiem piesārņojuma avotiem — piemēram, difūzajam piesārņojumam no mājsaimniecības produktiem vai pakalpojumu uzņēmumiem — nav atbilstoša regulējuma un būtu nepieciešamas jaunas direktīvas par produktiem. |
| --- | --- |

6.2.1

Juridiskie instrumenti, ko dalībvalstis var izmantot Ūdens pamatdirektīvā noteikto mērķu sasniegšanai attiecībā uz prioritārajām vielām, Komisijas paziņojumā (3. punkts) tomēr vērtēti samērā optimistiski; jo īpaši tādēļ, ka dažiem svarīgiem piesārņojuma avotiem — piemēram, difūzajam piesārņojumam no mājsaimniecības produktiem vai pakalpojumu uzņēmumiem — nav atbilstoša regulējuma un būtu nepieciešamas jaunas direktīvas par produktiem.

| 6.2.2 | Šādos apstākļos nav reāli iedomāties, ka katra dalībvalsts varētu ieviest jaunus pasākumus, kas var būt arī nesaskaņoti, jo īpaši, ja tos droši vien apsteigs jauni ES tiesību akti. |
| --- | --- |

6.2.2

Šādos apstākļos nav reāli iedomāties, ka katra dalībvalsts varētu ieviest jaunus pasākumus, kas var būt arī nesaskaņoti, jo īpaši, ja tos droši vien apsteigs jauni ES tiesību akti.

6.3   Dzeramā ūdens resursu aizsardzība

| 6.3.1 | Pieņemot ierosināto direktīvu, tiks atcelta Direktīva 75/440/EK par kvalitātes standartiem dzeramā ūdens ieguvei paredzētajiem virszemes ūdeņiem. Veicot izmaiņas tiesību aktos, būtu jāsaglabā jaunās direktīvas un direktīvas par dzeramo ūdeni (2) savstarpējā konsekvence. |
| --- | --- |

6.3.1

Pieņemot ierosināto direktīvu, tiks atcelta Direktīva 75/440/EK par kvalitātes standartiem dzeramā ūdens ieguvei paredzētajiem virszemes ūdeņiem. Veicot izmaiņas tiesību aktos, būtu jāsaglabā jaunās direktīvas un direktīvas par dzeramo ūdeni (2) savstarpējā konsekvence.

6.4   Monitorings

| 6.4.1 | Lai uzturētu progresu Direktīvas mērķu īstenošanā un nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus visā Eiropā, būs nepieciešami konsekventāki un uzticamāki monitoringa standarti. EESK gaida drīzumā izvirzāmos jaunos priekšlikumus par “Ūdens informācijas sistēmu Eiropai ”un cer, ka tos būs iespējams izmantot, lai cieši sekotu Prioritāro vielu direktīvas ieviešanai. |
| --- | --- |

6.4.1

Lai uzturētu progresu Direktīvas mērķu īstenošanā un nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus visā Eiropā, būs nepieciešami konsekventāki un uzticamāki monitoringa standarti. EESK gaida drīzumā izvirzāmos jaunos priekšlikumus par “Ūdens informācijas sistēmu Eiropai ”un cer, ka tos būs iespējams izmantot, lai cieši sekotu Prioritāro vielu direktīvas ieviešanai.

7.   Direktīvas par vides kvalitātes standartiem ūdenim un REACH regulas savstarpējā konsekvence

| 7.1 | Kaut arī Komisija principā bija paredzējusi, ka sarunas par REACH regulu būs veiksmīgas un tā tiks ieviesta, jānodrošina iepriekšminētās direktīvas un REACH regulas noteikumu konsekvence. Jebkurā gadījumā vides kvalitātes standartos attiecībā uz ūdeni jāņem vērā jaunu ķīmisko vielu ieviešana tirgū. |
| --- | --- |

7.1

Kaut arī Komisija principā bija paredzējusi, ka sarunas par REACH regulu būs veiksmīgas un tā tiks ieviesta, jānodrošina iepriekšminētās direktīvas un REACH regulas noteikumu konsekvence. Jebkurā gadījumā vides kvalitātes standartos attiecībā uz ūdeni jāņem vērā jaunu ķīmisko vielu ieviešana tirgū.

8.   Secinājums

| 8.1 | EESK piekrīt sākotnēji ierosinātajam prioritāro vielu sarakstam un uz tām attiecināmajiem standartiem, bet izteikti lūdz rīkoties, lai papildinātu trūkstošos standartus svinam un niķelim un lai pastāvētu uzticams minētā saraksta un standartu regulāras pārskatīšanas process nolūkā nepieciešamības gadījumā to vienmēr laicīgi un efektīvi aktualizēt. |
| --- | --- |

8.1

EESK piekrīt sākotnēji ierosinātajam prioritāro vielu sarakstam un uz tām attiecināmajiem standartiem, bet izteikti lūdz rīkoties, lai papildinātu trūkstošos standartus svinam un niķelim un lai pastāvētu uzticams minētā saraksta un standartu regulāras pārskatīšanas process nolūkā nepieciešamības gadījumā to vienmēr laicīgi un efektīvi aktualizēt.

| 8.2 | EESK atbalsta direktīvais priekšlikuma vispārējo virzību. |
| --- | --- |

8.2

EESK atbalsta direktīvais priekšlikuma vispārējo virzību.

| 8.3 | Vides kvalitātes mērķu sasniegšana līdz 2015. gadam būs grūts uzdevums. EESK tomēr izteikti lūdz dalībvalstis pastiprināt centienus minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

8.3

Vides kvalitātes mērķu sasniegšana līdz 2015. gadam būs grūts uzdevums. EESK tomēr izteikti lūdz dalībvalstis pastiprināt centienus minēto mērķu sasniegšanai.

| 8.4 | Komiteja uzsver nepieciešamību pabeigt informācijas nodošanas un dalībvalstu darbības direktīvas ieviešanā un tās mērķu īstenošanā uzraudzības sistēmas izveidi. Komiteja atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot Ūdens informācijas sistēmu Eiropai (WISE — Water Information System for Europe). |
| --- | --- |

8.4

Komiteja uzsver nepieciešamību pabeigt informācijas nodošanas un dalībvalstu darbības direktīvas ieviešanā un tās mērķu īstenošanā uzraudzības sistēmas izveidi. Komiteja atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot Ūdens informācijas sistēmu Eiropai (WISE — Water Information System for Europe).

| 8.5 | Komiteja iesaka jauno priekšlikumu saskaņot ar pašreiz spēkā esošajiem dokumentiem, kā arī pieņemt atbilstošus Eiropas tiesību aktus par atsevišķiem piesārņojuma avotiem (piemēram, difūzo piesārņojumu no mājsaimniecības produktiem), ko neietver spēkā esošais tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

8.5

Komiteja iesaka jauno priekšlikumu saskaņot ar pašreiz spēkā esošajiem dokumentiem, kā arī pieņemt atbilstošus Eiropas tiesību aktus par atsevišķiem piesārņojuma avotiem (piemēram, difūzo piesārņojumu no mājsaimniecības produktiem), ko neietver spēkā esošais tiesiskais regulējums.

Briselē, 2007. gada 15. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2006) 398 galīgā redakcija.

1

(2)  Direktīva 98/83/EK.

2

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/6

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums — Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam un turpmāk — Ilgtspējīgi ekosistēmu pakalpojumi cilvēka labklājībai”

COM (2006) 216 galīgā redakcija

(2007/C 97/03)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 22. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2007. gada 25. janvārī. Ziņotājs — RIBBE kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februārī (15. februāra sēdē), ar 137 balsīm par, 7 balsīm pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumu kopsavilkums un Komitejas ieteikumi

| 1.1 | Attiecībā uz situācijas raksturojumu EESK un Komisijas viedokļi sakrīt: bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ir vajadzīgs un ļoti svarīgs uzdevums, kas nav tikai ētiskas un morālas dabas pienākums. Pastāv arī pietiekami daudz ekonomisku iemeslu, kādēļ ir nepieciešama ātrāka un rezultatīvāka rīcība. Ekonomiskie zaudējumi, kuru iemesls ir ekosistēmu pakalpojumu samazināšanās, jau šodien lēšami vairākos simtos miljardu euro. Tā ir izšķērdība, ko mūsu tautsaimniecības vienkārši nevar atļauties. |
| --- | --- |

1.1

Attiecībā uz situācijas raksturojumu EESK un Komisijas viedokļi sakrīt: bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ir vajadzīgs un ļoti svarīgs uzdevums, kas nav tikai ētiskas un morālas dabas pienākums. Pastāv arī pietiekami daudz ekonomisku iemeslu, kādēļ ir nepieciešama ātrāka un rezultatīvāka rīcība. Ekonomiskie zaudējumi, kuru iemesls ir ekosistēmu pakalpojumu samazināšanās, jau šodien lēšami vairākos simtos miljardu euro. Tā ir izšķērdība, ko mūsu tautsaimniecības vienkārši nevar atļauties.

| 1.2 | Sugu izzušana Eiropā ir miljoniem pēdējos gadu desmitos notikušu atsevišķu izšķiršanos par noteiktām vērtībām rezultāts, kas lielākajā daļā gadījumu ir izlemtas saskaņā ar spēkā esošajiem likumiem. Nelikumīgu darbību īpatsvars saistībā ar bioloģiskās daudzveidības samazināšanos Eiropā ir neliels. |
| --- | --- |

1.2

Sugu izzušana Eiropā ir miljoniem pēdējos gadu desmitos notikušu atsevišķu izšķiršanos par noteiktām vērtībām rezultāts, kas lielākajā daļā gadījumu ir izlemtas saskaņā ar spēkā esošajiem likumiem. Nelikumīgu darbību īpatsvars saistībā ar bioloģiskās daudzveidības samazināšanos Eiropā ir neliels.

| 1.3 | Neskatoties uz politiskiem solījumiem, bioloģiskās daudzveidības attīstība diemžēl joprojām ir negatīva, kas nav saistīts ar neziņu par to, kā cīnīties pret sugu skaita samazināšanos. Līdz šīm ir pietrūcis politiskās gribas patiešām īstenot jau sen par nepieciešamiem atzītos pasākumus. Pieredze ar tīklu Natura 2000 ir pietiekami daiļrunīga. |
| --- | --- |

1.3

Neskatoties uz politiskiem solījumiem, bioloģiskās daudzveidības attīstība diemžēl joprojām ir negatīva, kas nav saistīts ar neziņu par to, kā cīnīties pret sugu skaita samazināšanos. Līdz šīm ir pietrūcis politiskās gribas patiešām īstenot jau sen par nepieciešamiem atzītos pasākumus. Pieredze ar tīklu Natura 2000 ir pietiekami daiļrunīga.

| 1.4 | Iemeslus augstākminētajam Komisija pareizi nosauc savā paziņojumā, tie cita starpā meklējami “publisko iestāžu nevarībā un tradicionālo ekonomikas zinātņu nespējā atzīt dabas mantojuma un ekosistēmu pakalpojumu ekonomisko vērtību”. Minētais apstāklis un fakts, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas ētiski morālajam pamatojumam plānošanas un politisko apsvērumu procesos pārsvarā netiek pievērsta pienācīga uzmanība, ir izraisījis šobrīd vērojamo stāvokļa saasinājumu. |
| --- | --- |

1.4

Iemeslus augstākminētajam Komisija pareizi nosauc savā paziņojumā, tie cita starpā meklējami “publisko iestāžu nevarībā un tradicionālo ekonomikas zinātņu nespējā atzīt dabas mantojuma un ekosistēmu pakalpojumu ekonomisko vērtību”. Minētais apstāklis un fakts, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas ētiski morālajam pamatojumam plānošanas un politisko apsvērumu procesos pārsvarā netiek pievērsta pienācīga uzmanība, ir izraisījis šobrīd vērojamo stāvokļa saasinājumu.

| 1.5 | Starp iecerēto un īstenību vērojamas milzīgas atšķirības, kas ir jānovērš, ja pastāv vēlme izvairīties no iespējamajiem uzticības zaudēšanas draudiem. |
| --- | --- |

1.5

Starp iecerēto un īstenību vērojamas milzīgas atšķirības, kas ir jānovērš, ja pastāv vēlme izvairīties no iespējamajiem uzticības zaudēšanas draudiem.

| 1.6 | EESK atzinīgi vērtē rīcības plāna iesniegšanu un uzskata par lietderīgiem 160 (!) tajā nosauktos pasākumus; tomēr lielākā daļa no tiem nepavisam nav jauni, bet ir iekļauti dienas kārtībā jau gadiem ilgi. Nākotnē kļūs redzams, vai, pateicoties šīs rīcības programmas iesniegšanai, politika beidzot tiešām radīs spēku “ieviest pamatīgas izmaiņas” vai arī īstenosies daudzu dabas aizstāvju bažas par to, ka politika gan kārtējo reizi vārdos pievēršas kādai nozīmīgai sabiedriski politiskai tēmai, tomēr tālāk par vārdiem tā arī netiek. |
| --- | --- |

1.6

EESK atzinīgi vērtē rīcības plāna iesniegšanu un uzskata par lietderīgiem 160 (!) tajā nosauktos pasākumus; tomēr lielākā daļa no tiem nepavisam nav jauni, bet ir iekļauti dienas kārtībā jau gadiem ilgi. Nākotnē kļūs redzams, vai, pateicoties šīs rīcības programmas iesniegšanai, politika beidzot tiešām radīs spēku “ieviest pamatīgas izmaiņas” vai arī īstenosies daudzu dabas aizstāvju bažas par to, ka politika gan kārtējo reizi vārdos pievēršas kādai nozīmīgai sabiedriski politiskai tēmai, tomēr tālāk par vārdiem tā arī netiek.

| 1.7 | EESK uzskata, ka galvenais kritizējamais punkts Komisijas paziņojumā ir tas, ka Komisija stratēģiski nepievēršas Komitejas 2006. gada 18. maija izpētes atzinumā (1) uzdotajam jautājumam, kāpēc bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas jautājumā vērojama tik liela nesaskaņa starp apņemšanos, paziņojumiem un realitāti. EESK izsaka nožēlu, ka šī problēma Komisijas paziņojumā un rīcības plānā ir gandrīz pilnībā ignorēta. |
| --- | --- |

1.7

EESK uzskata, ka galvenais kritizējamais punkts Komisijas paziņojumā ir tas, ka Komisija stratēģiski nepievēršas Komitejas 2006. gada 18. maija izpētes atzinumā (1) uzdotajam jautājumam, kāpēc bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas jautājumā vērojama tik liela nesaskaņa starp apņemšanos, paziņojumiem un realitāti. EESK izsaka nožēlu, ka šī problēma Komisijas paziņojumā un rīcības plānā ir gandrīz pilnībā ignorēta.

| 1.8 | Tādēļ EESK īpaši svarīgi šķiet piešķirt prioritāti ceturtajai politikas jomai, proti, “zināšanu pamata uzlabošanai”, lai gan iedzīvotāji, gan arī politiķi apzinātos savas rīcības patiesās sekas. |
| --- | --- |

1.8

Tādēļ EESK īpaši svarīgi šķiet piešķirt prioritāti ceturtajai politikas jomai, proti, “zināšanu pamata uzlabošanai”, lai gan iedzīvotāji, gan arī politiķi apzinātos savas rīcības patiesās sekas.

| 1.9 | Uzmanība jāpievērš nepieciešamībai palīdzēt ES kaimiņvalstīm, lai tās veicinātu bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, kā arī novērst to, ka ES un atsevišķas dalībvalstis līdzfinansē projektus, kas var paātrināt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos Eiropas valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

1.9

Uzmanība jāpievērš nepieciešamībai palīdzēt ES kaimiņvalstīm, lai tās veicinātu bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, kā arī novērst to, ka ES un atsevišķas dalībvalstis līdzfinansē projektus, kas var paātrināt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos Eiropas valstīs, kuras nav ES dalībvalstis.

| 1.10 | EESK atbalsta Komisijas izteikto koncepciju par ES globālo atbildību. ES un dalībvalstīm atbilstošiem bioloģiskās daudzveidības attīstības un saglabāšanas pasākumiem izlietojot mazāk par 0,004 % to ekonomiskās jaudas, šobrīd turpina palielināties atbildība par globālu bioloģiskās daudzveidības (piemēram, tropu mežu) postīšanu. Nākotnē par iemeslu turpmākam stāvokļa saasinājumam varētu kļūt attīstība biodegvielas tirgū. |
| --- | --- |

1.10

EESK atbalsta Komisijas izteikto koncepciju par ES globālo atbildību. ES un dalībvalstīm atbilstošiem bioloģiskās daudzveidības attīstības un saglabāšanas pasākumiem izlietojot mazāk par 0,004 % to ekonomiskās jaudas, šobrīd turpina palielināties atbildība par globālu bioloģiskās daudzveidības (piemēram, tropu mežu) postīšanu. Nākotnē par iemeslu turpmākam stāvokļa saasinājumam varētu kļūt attīstība biodegvielas tirgū.

| 1.11 | EESK izsaka neapmierinātību ar to, ka faktiskais rīcības plāns pastāv tikai kā “tehnisks pielikums ”un līdz ar to ir pieejams tikai angļu valodā kā īpašs SEC dokuments. Komiteja aicina Komisiju nodrošināt rīcības plāna tulkojumu visās oficiālajās valodās un gādāt par tā plašu pieejamību gan tīmeklī, gan arī papīra formā. |
| --- | --- |

1.11

EESK izsaka neapmierinātību ar to, ka faktiskais rīcības plāns pastāv tikai kā “tehnisks pielikums ”un līdz ar to ir pieejams tikai angļu valodā kā īpašs SEC dokuments. Komiteja aicina Komisiju nodrošināt rīcības plāna tulkojumu visās oficiālajās valodās un gādāt par tā plašu pieejamību gan tīmeklī, gan arī papīra formā.

| 1.12 | Rīcības plāna mērķu īstenošana būtu jāpārrauga pašreizējai “Bioloģiskās daudzveidības ”ekspertu grupai. EESK arī uzskata, ka šajā procesā katrā ziņā ir daudz intensīvāk jāiesaista pilsoniskā sabiedrība. |
| --- | --- |

1.12

Rīcības plāna mērķu īstenošana būtu jāpārrauga pašreizējai “Bioloģiskās daudzveidības ”ekspertu grupai. EESK arī uzskata, ka šajā procesā katrā ziņā ir daudz intensīvāk jāiesaista pilsoniskā sabiedrība.

2.   Komisijas dokumenta galvenie aspekti un pamatojums

| 2.1 | Pēc tam, kad ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā jau 1998. gadā bija iekļauta norāde uz bioloģiskās daudzveidības zuduma “milzīgajiem apmēriem”, dalībvalstu valstu un valdību vadītāji 2001. gadā vienojās par mērķi līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības “dramatisko” samazināšanos (ES teritorijā) (2). Turklāt šajā sammitā Eiropas sabiedrībai tika dots solījums rūpēties par dzīvotņu un dabīgo sistēmu atjaunošanu. |
| --- | --- |

2.1

Pēc tam, kad ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā jau 1998. gadā bija iekļauta norāde uz bioloģiskās daudzveidības zuduma “milzīgajiem apmēriem”, dalībvalstu valstu un valdību vadītāji 2001. gadā vienojās par mērķi līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības “dramatisko” samazināšanos (ES teritorijā) (2). Turklāt šajā sammitā Eiropas sabiedrībai tika dots solījums rūpēties par dzīvotņu un dabīgo sistēmu atjaunošanu.

| 2.2 | Šajā paziņojumā, ar kuru kopā ir iesniegts arī “Rīcības plāns bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai”, Komisija vēlreiz izsmeļoši un iespaidīgi apraksta bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas jomā vai, pareizāk sakot, jau ilgstoši vērojamās bioloģiskās daudzveidības samazināšanās jomā pastāvošo situāciju. Šī samazināšanās vēl joprojām ir augstākajā mērā satraucoša, par ko liecina arī visi Eiropas Vides aģentūras pētījumi un tā dēvētās apdraudēto dzīvnieku un augu “sarkanās grāmatas ”valstu līmenī. Komisija savā paziņojumā secina, ka no noteiktā mērķa — bioloģiskās daudzveidības samazināšanās apturēšanas līdz 2010. gadam — mēs vēl esam ļoti tālu un ka joprojām negatīvo attīstību mainīt iespējams tikai tad, ja “mēs panāksim pamatīgas izmaiņas politikā un praksē”. |
| --- | --- |

2.2

Šajā paziņojumā, ar kuru kopā ir iesniegts arī “Rīcības plāns bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai”, Komisija vēlreiz izsmeļoši un iespaidīgi apraksta bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas jomā vai, pareizāk sakot, jau ilgstoši vērojamās bioloģiskās daudzveidības samazināšanās jomā pastāvošo situāciju. Šī samazināšanās vēl joprojām ir augstākajā mērā satraucoša, par ko liecina arī visi Eiropas Vides aģentūras pētījumi un tā dēvētās apdraudēto dzīvnieku un augu “sarkanās grāmatas ”valstu līmenī. Komisija savā paziņojumā secina, ka no noteiktā mērķa — bioloģiskās daudzveidības samazināšanās apturēšanas līdz 2010. gadam — mēs vēl esam ļoti tālu un ka joprojām negatīvo attīstību mainīt iespējams tikai tad, ja “mēs panāksim pamatīgas izmaiņas politikā un praksē”.

| 2.3 | Komisija turpinājumā secina, ka “ieviešanas ātrums un apjoms ... joprojām ir nepietiekams”, tā pieprasa “ātrāku Kopienas un dalībvalstu rīcību”, jo pretējā gadījumā ir “ļoti iespējams, ka līdz 2010. gadam mērķi netiks sasniegti”. |
| --- | --- |

2.3

Komisija turpinājumā secina, ka “ieviešanas ātrums un apjoms ... joprojām ir nepietiekams”, tā pieprasa “ātrāku Kopienas un dalībvalstu rīcību”, jo pretējā gadījumā ir “ļoti iespējams, ka līdz 2010. gadam mērķi netiks sasniegti”.

| 2.4 | Pēc Komisijas domām, šādā mērķa nesasniegšana būtu saistīta ar problēmām divējādā nozīmē. Bioloģiskās daudzveidības saglabāšana nav tikai ētiski morāls pienākums pret visu dzīvo radību, tā ir lietderīga un vajadzīga arī no ekonomikas viedokļa. Paziņojumā precīzi aprakstīts, ka bioloģiskā daudzveidība ir ekosistēmas pakalpojumu pamats, pie šiem pakalpojumiem cita starpā pieskaitāma “pārtikas, degvielas, šķiedru un zāļu ražošana, ūdens, gaisa un klimata regulēšana, augsnes auglības saglabāšana, kā arī barības vielu cikls”. Pasaules līmenī “vairāk nekā divas trešdaļas no visas pasaules ekosistēmas pakalpojumiem samazinās”, šī procesa rezultātā radītie, taču grūti aprēķināmie finansiālie zaudējumi Komisijas paziņojumā ir novērtēti “vairāku simtu miljardu euro” apmērā. |
| --- | --- |

2.4

Pēc Komisijas domām, šādā mērķa nesasniegšana būtu saistīta ar problēmām divējādā nozīmē. Bioloģiskās daudzveidības saglabāšana nav tikai ētiski morāls pienākums pret visu dzīvo radību, tā ir lietderīga un vajadzīga arī no ekonomikas viedokļa. Paziņojumā precīzi aprakstīts, ka bioloģiskā daudzveidība ir ekosistēmas pakalpojumu pamats, pie šiem pakalpojumiem cita starpā pieskaitāma “pārtikas, degvielas, šķiedru un zāļu ražošana, ūdens, gaisa un klimata regulēšana, augsnes auglības saglabāšana, kā arī barības vielu cikls”. Pasaules līmenī “vairāk nekā divas trešdaļas no visas pasaules ekosistēmas pakalpojumiem samazinās”, šī procesa rezultātā radītie, taču grūti aprēķināmie finansiālie zaudējumi Komisijas paziņojumā ir novērtēti “vairāku simtu miljardu euro” apmērā.

| 2.5 | Tālāk Komisijas paziņojumā uzdots jautājums, kas līdz šim ir paveikts un ar kādiem panākumiem tas darīts. Šajā ziņā aplūkota ne tikai situācija pašā ES, bet aprakstīts arī stāvoklis visā pasaulē un ES globālā atbildība. |
| --- | --- |

2.5

Tālāk Komisijas paziņojumā uzdots jautājums, kas līdz šim ir paveikts un ar kādiem panākumiem tas darīts. Šajā ziņā aplūkota ne tikai situācija pašā ES, bet aprakstīts arī stāvoklis visā pasaulē un ES globālā atbildība.

| 2.6 | Patiesā paziņojuma būtība ir pievēršanās jautājumam par to, kam ir jānotiek nākotnē. Par šo jautājumu (gan tikai pielikuma formā kā SEC dokuments) tiek gatavots ES rīcības plāns, kurā apskatītas četras galvenās politikas jomas, noteikti desmit prioritārie mērķi, kā arī nosaukti vēl četri “centrāli atbalsta pasākumi”. |
| --- | --- |

2.6

Patiesā paziņojuma būtība ir pievēršanās jautājumam par to, kam ir jānotiek nākotnē. Par šo jautājumu (gan tikai pielikuma formā kā SEC dokuments) tiek gatavots ES rīcības plāns, kurā apskatītas četras galvenās politikas jomas, noteikti desmit prioritārie mērķi, kā arī nosaukti vēl četri “centrāli atbalsta pasākumi”.

| 2.6.1 | Pirmā politikas joma ir veltīta “ES bioloģiskajai daudzveidībai”. Tās ietvaros ir noteikti pieci no kopumā desmit prioritārajiem mērķiem, proti:






  — | aizsargāt ES nozīmīgākos biotopus un sugas, |
| --- | --- | --- |

2.6.1

Pirmā politikas joma ir veltīta “ES bioloģiskajai daudzveidībai”. Tās ietvaros ir noteikti pieci no kopumā desmit prioritārajiem mērķiem, proti:

—

aizsargāt ES nozīmīgākos biotopus un sugas,

| — | saglabāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus pārējos ES lauku reģionos, |
| --- | --- |

—

saglabāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus pārējos ES lauku reģionos,

| — | saglabāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus pārējā ES jūras vidē, |
| --- | --- |

—

saglabāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus pārējā ES jūras vidē,

| — | stiprināt reģionālās un teritoriālās plānošanas savietojamību ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu ES, kā arī |
| --- | --- |

—

stiprināt reģionālās un teritoriālās plānošanas savietojamību ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu ES, kā arī

| — | samazināt invazīvu svešzemju sugu un svešzemju genotipu ietekmi uz ES bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

—

samazināt invazīvu svešzemju sugu un svešzemju genotipu ietekmi uz ES bioloģisko daudzveidību.

| 2.6.2 | Otrā politikas joma ir veltīta tematam “ES un vispasaules bioloģiskā daudzveidība”, jo bioloģiskās daudzveidības zudums ir aktuāls ne tikai ES teritorijā, un ES, kā arī dalībvalstis, no vienas puses, ir uzņēmušās starptautiskas saistības attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības aizsardzību visā pasaulē, bet, no otras puses, ievērojot savus tirdzniecības sakarus, tās arī ir līdzatbildīgas par stāvokli visā pasaulē. Šajā sakarā ir noteikti vēl trīs prioritāri mērķi, proti:






  — | būtiski paaugstināt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu starptautiskās pārvaldības efektivitāti, |
| --- | --- | --- |

2.6.2

Otrā politikas joma ir veltīta tematam “ES un vispasaules bioloģiskā daudzveidība”, jo bioloģiskās daudzveidības zudums ir aktuāls ne tikai ES teritorijā, un ES, kā arī dalībvalstis, no vienas puses, ir uzņēmušās starptautiskas saistības attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības aizsardzību visā pasaulē, bet, no otras puses, ievērojot savus tirdzniecības sakarus, tās arī ir līdzatbildīgas par stāvokli visā pasaulē. Šajā sakarā ir noteikti vēl trīs prioritāri mērķi, proti:

—

būtiski paaugstināt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu starptautiskās pārvaldības efektivitāti,

| — | būtiski palielināt atbalstu bioloģiskajai daudzveidībai un ekosistēmu pakalpojumiem ES ārējās palīdzības jomā, kā arī |
| --- | --- |

—

būtiski palielināt atbalstu bioloģiskajai daudzveidībai un ekosistēmu pakalpojumiem ES ārējās palīdzības jomā, kā arī

| — | būtiski samazināt starptautiskās tirdzniecības ietekmi uz bioloģisko daudzveidību visā pasaulē. |
| --- | --- |

—

būtiski samazināt starptautiskās tirdzniecības ietekmi uz bioloģisko daudzveidību visā pasaulē.

| 2.6.3 | Trešā politikas joma aptver “Bioloģiskās daudzveidības un klimata pārmaiņu” tematiku un kā mērķi nosaka






  — | atbalstu bioloģiskās daudzveidības pielāgošanai klimata pārmaiņām. |
| --- | --- | --- |

2.6.3

Trešā politikas joma aptver “Bioloģiskās daudzveidības un klimata pārmaiņu” tematiku un kā mērķi nosaka

—

atbalstu bioloģiskās daudzveidības pielāgošanai klimata pārmaiņām.

| 2.6.4 | Attiecībā uz ceturto politikas jomu paziņojumā un atbilstīgajā rīcības plānā uzmanība pievērsta “Zināšanu pamatam” un kā desmito un pēdējo prioritāro mērķi izvirza






  — | būtiski nostiprināt esošo zināšanu pamatu par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu ES un visā pasaulē. |
| --- | --- | --- |

2.6.4

Attiecībā uz ceturto politikas jomu paziņojumā un atbilstīgajā rīcības plānā uzmanība pievērsta “Zināšanu pamatam” un kā desmito un pēdējo prioritāro mērķi izvirza

—

būtiski nostiprināt esošo zināšanu pamatu par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu ES un visā pasaulē.

| 2.6.5 | Četras galvenās atbalsta jomas ir






  — | atbilstoša finansējuma nodrošināšana, |
| --- | --- | --- |

2.6.5

Četras galvenās atbalsta jomas ir

—

atbilstoša finansējuma nodrošināšana,

| — | lēmumu pieņemšanas sistēmas pilnveidošana ES, |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšanas sistēmas pilnveidošana ES,

| — | partnerību veidošana, kā arī |
| --- | --- |

—

partnerību veidošana, kā arī

| — | sabiedrības izglītošana, izpratnes un līdzdalības veicināšana. |
| --- | --- |

—

sabiedrības izglītošana, izpratnes un līdzdalības veicināšana.

3.   Vispārējas piezīmes par Komisijas paziņojuma saturu

| 3.1 | EESK atzinīgi vērtē paziņojuma iesniegšanu un rīcības plāna izstrādes pabeigšanu, kas notika 2006. gada 22. maijā, tātad četras dienas pēc EESK izpētes atzinuma pieņemšanas par tematu “ES kampaņa bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai — pilsoniskās sabiedrības nostāja un ieguldījums”. EESK secina, ka pašreizējā stāvokļa un cēloņu analīze abos dokumentos gandrīz pilnībā sakrīt. |
| --- | --- |

3.1

EESK atzinīgi vērtē paziņojuma iesniegšanu un rīcības plāna izstrādes pabeigšanu, kas notika 2006. gada 22. maijā, tātad četras dienas pēc EESK izpētes atzinuma pieņemšanas par tematu “ES kampaņa bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai — pilsoniskās sabiedrības nostāja un ieguldījums”. EESK secina, ka pašreizējā stāvokļa un cēloņu analīze abos dokumentos gandrīz pilnībā sakrīt.

| 3.2 | EESK secina, ka sugu un biotopu samazināšanās konkrēti iemesli, piemēram, aizvien intensīvāka zemes izmantošana vai līdz šim plaši izmantotu dzīves telpu pamešana, iekonservēšana un platību apbūve u.t.t. ir zināmi jau gadiem ilgi un iekļauti zinātniskos dokumentos. To pamatā ir ekonomiskajās norisēs iesaistīto personu lēmumi un pasākumi vai politiski lēmumi, kurus pieņem saskaņā ar spēkā esošajiem likumiem; bioloģiskās daudzveidības samazināšanos visai reti izraisa nelikumīgas darbības. Tātad bioloģiskās daudzveidības zudumu izraisa likumīgi politiski lēmumi, lēmumi pēc būtības un likumīga izšķiršanās par noteiktām vērtībām; bieži to atbalsta vai rosina ES, dalībvalstu un pašvaldību lēmumi un atbalsta instrumenti. |
| --- | --- |

3.2

EESK secina, ka sugu un biotopu samazināšanās konkrēti iemesli, piemēram, aizvien intensīvāka zemes izmantošana vai līdz šim plaši izmantotu dzīves telpu pamešana, iekonservēšana un platību apbūve u.t.t. ir zināmi jau gadiem ilgi un iekļauti zinātniskos dokumentos. To pamatā ir ekonomiskajās norisēs iesaistīto personu lēmumi un pasākumi vai politiski lēmumi, kurus pieņem saskaņā ar spēkā esošajiem likumiem; bioloģiskās daudzveidības samazināšanos visai reti izraisa nelikumīgas darbības. Tātad bioloģiskās daudzveidības zudumu izraisa likumīgi politiski lēmumi, lēmumi pēc būtības un likumīga izšķiršanās par noteiktām vērtībām; bieži to atbalsta vai rosina ES, dalībvalstu un pašvaldību lēmumi un atbalsta instrumenti.

| 3.3 | EESK un Komisijas paziņojuma vienprātība saistībā ar stāvokli un analīzi ir attiecināma arī uz pamatojumu, kādēļ ir vajadzīga bioloģiskās daudzveidības saglabāšana. Savā paziņojumā Komisija nosauc ētiski morālus un ekonomiskus iemeslus, EESK savā izpētes atzinumā runā par ainavu un bioloģiskās daudzveidības “emocionālo ”un “praktisko ”vērtību. |
| --- | --- |

3.3

EESK un Komisijas paziņojuma vienprātība saistībā ar stāvokli un analīzi ir attiecināma arī uz pamatojumu, kādēļ ir vajadzīga bioloģiskās daudzveidības saglabāšana. Savā paziņojumā Komisija nosauc ētiski morālus un ekonomiskus iemeslus, EESK savā izpētes atzinumā runā par ainavu un bioloģiskās daudzveidības “emocionālo ”un “praktisko ”vērtību.

Bioloģiskā daudzveidība — politiskā apņēmība un patiesā situācija

| 3.4 | Šajā atzinumā vērtējamais Komisijas paziņojums pieskaitāms garai virknei politisku dokumentu, kuros tiek pieteikta bioloģiskās daudzveidības zuduma ierobežošana. Ir tikuši izteikti aizvien jauni attiecīgi politiski solījumi, pēdējo reizi — ES vides ministru tikšanās laikā 2006. gada decembrī, kad tika atzinīgi novērtēts šajā atzinumā aplūkojamais Komisijas paziņojums. |
| --- | --- |

3.4

Šajā atzinumā vērtējamais Komisijas paziņojums pieskaitāms garai virknei politisku dokumentu, kuros tiek pieteikta bioloģiskās daudzveidības zuduma ierobežošana. Ir tikuši izteikti aizvien jauni attiecīgi politiski solījumi, pēdējo reizi — ES vides ministru tikšanās laikā 2006. gada decembrī, kad tika atzinīgi novērtēts šajā atzinumā aplūkojamais Komisijas paziņojums.

| 3.5 | Tomēr EESK diemžēl jāsecina, ka pārlieku bieži ir vērojamas atšķirības starp apņemšanos un patieso stāvokli; un sabiedrība to, protams, labi apzinās. Piemēram, par zvejniecību atbildīgie ministri 2006. gada decembra beigās noteica mencu nozvejas kvotas, kas pēc visu (!) jūras biologu domām ir pārlieku augstas, un ir ļoti iespējams, kas tas novedīs pie mencu krājumu ievērojama samazinājuma. Un tomēr tas tika pasniegts kā “labs rezultāts”. Tas norāda vai nu uz ļoti atšķirīgu problēmas, kā arī cēloņa un seku novērtējumu, vai arī uz to, ka tēmai gan ir pievērsta uzmanība vārdos, bet patiesībā arī turpmāk tiek īstenota politika, kuras ietvaros bioloģiskās daudzveidības zudumam pievērsta vismazākā uzmanība. |
| --- | --- |

3.5

Tomēr EESK diemžēl jāsecina, ka pārlieku bieži ir vērojamas atšķirības starp apņemšanos un patieso stāvokli; un sabiedrība to, protams, labi apzinās. Piemēram, par zvejniecību atbildīgie ministri 2006. gada decembra beigās noteica mencu nozvejas kvotas, kas pēc visu (!) jūras biologu domām ir pārlieku augstas, un ir ļoti iespējams, kas tas novedīs pie mencu krājumu ievērojama samazinājuma. Un tomēr tas tika pasniegts kā “labs rezultāts”. Tas norāda vai nu uz ļoti atšķirīgu problēmas, kā arī cēloņa un seku novērtējumu, vai arī uz to, ka tēmai gan ir pievērsta uzmanība vārdos, bet patiesībā arī turpmāk tiek īstenota politika, kuras ietvaros bioloģiskās daudzveidības zudumam pievērsta vismazākā uzmanība.

| 3.6 | Jau veselā virknē līdzšinējo atzinumu par attiecīgo tēmu Komiteja ir pievērsusi uzmanību šai problēmai un brīdinājusi par draudošo uzticības zudumu politikai. |
| --- | --- |

3.6

Jau veselā virknē līdzšinējo atzinumu par attiecīgo tēmu Komiteja ir pievērsusi uzmanību šai problēmai un brīdinājusi par draudošo uzticības zudumu politikai.

| 3.7 | Ir acīmredzams, ka starp Komisiju un EESK pastāv atšķirības jautājuma novērtējumā par to, cik lielā mērā bioloģiskās daudzveidības samazināšanās problēmas nozīmi jau ir pamanījuši un novērtējuši iedzīvotāji, politiski atbildīgās personas un svarīgākie ekonomikas norišu dalībnieki, kā arī īpaši par to, kā šī samazināšanās problēma tiek politiski risināta. Tomēr EESK neapgalvo, ka bioloģiskās daudzveidības zuduma jautājums nav pamanīts, un nevienam — ne līdzpilsoņiem, ne arī politiķiem — nepārmet, ka apzināti tiek pieņemti lēmumi, kas pamatoti ar vēlmi vājināt bioloģisko daudzveidību. Tomēr šķiet, ka pastāv ievērojamas grūtības patiešām apzināties savu lēmumu ilgtermiņa sekas un vajadzības gadījumā izdarīt atbilstošus secinājumus. Piemērs, kas arī atspoguļo minēto situāciju, ir meliorācijas pasākumi, kas 2004.-2006. gadā veikti dažās jaunajās dalībvalstīs, tostarp Polijā, un paredzēti 2007.-2013. gada lauku attīstības programmās. No ES līdzekļiem finansēto “lauksaimniecībā izmantojamo ūdens resursu apsaimniekošanas ”pasākumu rezultātā galvenokārt tehniski mainās upju ielejas. Tādēļ rodas virkne negatīvu seku, pirmām kārtām bioloģiskās daudzveidības zudums. Diemžēl šāda veida darbības ir īstenotas un paredzētas īstenošanai iespējamajās “Natura 2000 ”teritorijās |
| --- | --- |

3.7

Ir acīmredzams, ka starp Komisiju un EESK pastāv atšķirības jautājuma novērtējumā par to, cik lielā mērā bioloģiskās daudzveidības samazināšanās problēmas nozīmi jau ir pamanījuši un novērtējuši iedzīvotāji, politiski atbildīgās personas un svarīgākie ekonomikas norišu dalībnieki, kā arī īpaši par to, kā šī samazināšanās problēma tiek politiski risināta. Tomēr EESK neapgalvo, ka bioloģiskās daudzveidības zuduma jautājums nav pamanīts, un nevienam — ne līdzpilsoņiem, ne arī politiķiem — nepārmet, ka apzināti tiek pieņemti lēmumi, kas pamatoti ar vēlmi vājināt bioloģisko daudzveidību. Tomēr šķiet, ka pastāv ievērojamas grūtības patiešām apzināties savu lēmumu ilgtermiņa sekas un vajadzības gadījumā izdarīt atbilstošus secinājumus. Piemērs, kas arī atspoguļo minēto situāciju, ir meliorācijas pasākumi, kas 2004.-2006. gadā veikti dažās jaunajās dalībvalstīs, tostarp Polijā, un paredzēti 2007.-2013. gada lauku attīstības programmās. No ES līdzekļiem finansēto “lauksaimniecībā izmantojamo ūdens resursu apsaimniekošanas ”pasākumu rezultātā galvenokārt tehniski mainās upju ielejas. Tādēļ rodas virkne negatīvu seku, pirmām kārtām bioloģiskās daudzveidības zudums. Diemžēl šāda veida darbības ir īstenotas un paredzētas īstenošanai iespējamajās “Natura 2000 ”teritorijās

| 3.8 | Komisija pauž viedokli, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas jautājumiem “nozīmīga loma” cita starpā ir ierādīta arī Lisabonas stratēģijā, un arī Reģionu komiteja savā atzinumā par šo paziņojumu “izsaka apmierinājumu ar Padomes 2006. gada 23. un 24. marta secinājumiem, kuros ietverts aicinājums 2010. gadam noteikto mērķi iekļaut visās Lisabonas stratēģijas atbilstošajās politikas jomās”. Tomēr EESK nopietni šaubās, vai tas atbilst patiesībai. Komiteja drīzāk ir spiesta secināt, ka “ekonomikas politikas ”kontekstā bioloģiskās daudzveidības loma un nozīme ir ņemta vērā tikai otršķirīgi. Izvērtējums liecina, ka ar Lisabonas stratēģiju saistītajos dokumentos tādi jēdzieni kā, piemēram, “bioloģiskā daudzveidība ”un “dabas aizsardzība ”ir atrodami tikai “otrajā plānā”, ja tie vispār ir atrodami, tas pats sakāms arī par valstu reformu programmām. |
| --- | --- |

3.8

Komisija pauž viedokli, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas jautājumiem “nozīmīga loma” cita starpā ir ierādīta arī Lisabonas stratēģijā, un arī Reģionu komiteja savā atzinumā par šo paziņojumu “izsaka apmierinājumu ar Padomes 2006. gada 23. un 24. marta secinājumiem, kuros ietverts aicinājums 2010. gadam noteikto mērķi iekļaut visās Lisabonas stratēģijas atbilstošajās politikas jomās”. Tomēr EESK nopietni šaubās, vai tas atbilst patiesībai. Komiteja drīzāk ir spiesta secināt, ka “ekonomikas politikas ”kontekstā bioloģiskās daudzveidības loma un nozīme ir ņemta vērā tikai otršķirīgi. Izvērtējums liecina, ka ar Lisabonas stratēģiju saistītajos dokumentos tādi jēdzieni kā, piemēram, “bioloģiskā daudzveidība ”un “dabas aizsardzība ”ir atrodami tikai “otrajā plānā”, ja tie vispār ir atrodami, tas pats sakāms arī par valstu reformu programmām.

| 3.9 | Komisijai ir pilnīga taisnība, kad tā savā paziņojuma runā par “publisko iestāžu nevarību un tradicionālo ekonomikas zinātņu nespēju atzīt dabas mantojuma un ekosistēmu pakalpojumu ekonomisko vērtību”. Ja šī vērtība patiešām būtu atzīta un ja tādēļ būtu internalizētas “ārējās izmaksas”, šāda veida problēma nemaz nerastos. |
| --- | --- |

3.9

Komisijai ir pilnīga taisnība, kad tā savā paziņojuma runā par “publisko iestāžu nevarību un tradicionālo ekonomikas zinātņu nespēju atzīt dabas mantojuma un ekosistēmu pakalpojumu ekonomisko vērtību”. Ja šī vērtība patiešām būtu atzīta un ja tādēļ būtu internalizētas “ārējās izmaksas”, šāda veida problēma nemaz nerastos.

| 3.10 | EESK jau savā iepriekš minētajā izpētes atzinumā uzsvēra, ka šobrīd drīzāk pieaug dažādu ekonomikas izaugsmes veicināšanas un bioloģiskās daudzveidības stratēģiju nesaskaņas. Ekonomikas izaugsme šodien bieži pārāk vienkāršoti tiek uzskatīta par apjoma izaugsmi; un šāda veida izaugsmi tiešām var kavēt vai apgrūtināt bioloģiskās daudzveidības saglabāšana. Līdz ar to dabas aizsardzība un bioloģiskā daudzveidība vairumā gadījumu, kad jautājums ir par konkrētu lēmumu pieņemšanu vai plānošanu, tiek uztverta nevis kā ekonomiskās attīstības iespēja, bet bieži vien kā tās šķērslis vai kavēklis. Tikai tā var izskaidrot “spiedienu”, kas vēl joprojām, daļēji pat vēl izteiktāk nekā līdz šim, tiek izdarīts uz ES floras, faunas un dzīvotņu direktīvu un putnu aizsardzības direktīvu un uz šo direktīvu pamata izveidoto Natura 2000 tīklu. Pat ja vides komisārs Dimas šobrīd iebilst (3) pret minēto direktīvu grozīšanu, ir skaidri vērojams — bieži vien pastāv uzskats, ka dabas aizsardzība ir konkurents attiecībā uz apgūstamajām teritorijām un attīstības traucēklis, un tikai ļoti retos gadījumos tā ir ekonomiskās izaugsmes pamats. Arī finansiālās saistības vai izdevumi, kas rodas, piemēram, ieviešot Natura 2000 tīklu, tiek uztverti kā slogs un nevis kā ieguldījums nākotnē, vai arī tie nemaz netiek piešķirti. |
| --- | --- |

3.10

EESK jau savā iepriekš minētajā izpētes atzinumā uzsvēra, ka šobrīd drīzāk pieaug dažādu ekonomikas izaugsmes veicināšanas un bioloģiskās daudzveidības stratēģiju nesaskaņas. Ekonomikas izaugsme šodien bieži pārāk vienkāršoti tiek uzskatīta par apjoma izaugsmi; un šāda veida izaugsmi tiešām var kavēt vai apgrūtināt bioloģiskās daudzveidības saglabāšana. Līdz ar to dabas aizsardzība un bioloģiskā daudzveidība vairumā gadījumu, kad jautājums ir par konkrētu lēmumu pieņemšanu vai plānošanu, tiek uztverta nevis kā ekonomiskās attīstības iespēja, bet bieži vien kā tās šķērslis vai kavēklis. Tikai tā var izskaidrot “spiedienu”, kas vēl joprojām, daļēji pat vēl izteiktāk nekā līdz šim, tiek izdarīts uz ES floras, faunas un dzīvotņu direktīvu un putnu aizsardzības direktīvu un uz šo direktīvu pamata izveidoto Natura 2000 tīklu. Pat ja vides komisārs Dimas šobrīd iebilst (3) pret minēto direktīvu grozīšanu, ir skaidri vērojams — bieži vien pastāv uzskats, ka dabas aizsardzība ir konkurents attiecībā uz apgūstamajām teritorijām un attīstības traucēklis, un tikai ļoti retos gadījumos tā ir ekonomiskās izaugsmes pamats. Arī finansiālās saistības vai izdevumi, kas rodas, piemēram, ieviešot Natura 2000 tīklu, tiek uztverti kā slogs un nevis kā ieguldījums nākotnē, vai arī tie nemaz netiek piešķirti.

| 3.11 | Līdzās šai dabas aizsardzības un bioloģiskās daudzveidības “ekonomiskajai ”izpratnei, kas ir pilnīgā pretstatā Komisijas nosauktajam bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas ekonomiskajam pamatojumam, pastāv vēl otra problēma, ko ir radījuši paši par dabas aizsardzību atbildīgie un kas ir novedusi pie nesaskaņu saasinājuma ar zemes īpašniekiem vai zemes izmantotājiem. EESK ir vairākkārt uzsvērusi, ka veids un paņēmieni, ar kuriem tika plānots un šobrīd tiek ieviests, piemēram, NATURA 2000 tīkls, ir lielisks piemērs tam, kādā veidā dabas aizsardzība nav īstenojama. Šī procesa ietvaros valstu vai atsevišķu federālo zemju ministri pēkšņi kritizē juridisko pamatu, ko tie paši pirms vairākiem gadiem ir ieviesuši. Vai arī netiek piešķirti līdzekļi politiski solītajiem kompensācijas maksājumiem lauksaimniekiem, tāpat kā tiek pieņemti lēmumi, nevis apspriežoties ar iesaistītajiem zemes īpašniekiem vai izmantotājiem, bet gan — nerēķinoties ar viņiem. Šāda dabas aizsardzība neveicina ticamību un rada neuzticēšanos. |
| --- | --- |

3.11

Līdzās šai dabas aizsardzības un bioloģiskās daudzveidības “ekonomiskajai ”izpratnei, kas ir pilnīgā pretstatā Komisijas nosauktajam bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas ekonomiskajam pamatojumam, pastāv vēl otra problēma, ko ir radījuši paši par dabas aizsardzību atbildīgie un kas ir novedusi pie nesaskaņu saasinājuma ar zemes īpašniekiem vai zemes izmantotājiem. EESK ir vairākkārt uzsvērusi, ka veids un paņēmieni, ar kuriem tika plānots un šobrīd tiek ieviests, piemēram, NATURA 2000 tīkls, ir lielisks piemērs tam, kādā veidā dabas aizsardzība nav īstenojama. Šī procesa ietvaros valstu vai atsevišķu federālo zemju ministri pēkšņi kritizē juridisko pamatu, ko tie paši pirms vairākiem gadiem ir ieviesuši. Vai arī netiek piešķirti līdzekļi politiski solītajiem kompensācijas maksājumiem lauksaimniekiem, tāpat kā tiek pieņemti lēmumi, nevis apspriežoties ar iesaistītajiem zemes īpašniekiem vai izmantotājiem, bet gan — nerēķinoties ar viņiem. Šāda dabas aizsardzība neveicina ticamību un rada neuzticēšanos.

| 3.12 | Turklāt daudzi piemēri liecina, ka, saprātīgi sadarbojoties, būtu iespējams panākt visai ievērojamus rezultātus, ja politikas un pārvaldes aprindas savus solījumus arī pildītu, kā arī veidotu patiesas partnerības. |
| --- | --- |

3.12

Turklāt daudzi piemēri liecina, ka, saprātīgi sadarbojoties, būtu iespējams panākt visai ievērojamus rezultātus, ja politikas un pārvaldes aprindas savus solījumus arī pildītu, kā arī veidotu patiesas partnerības.

Negatīvais piemērs — ES lēmumi finanšu jomā

| 3.13 | Tieši ES sammitā 2005. gada decembrī pieņemtie finanšu lēmumi par finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam ar līdzekļu samazinājumu bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanai tik svarīgajam KLP otrajam pīlāram liecina, ka, neskatoties uz visiem cildenajiem paziņojumiem un mērķiem, politisku apsvērumu procesos tiek upurēta bioloģiskā daudzveidība. Ja šādā situācijā pusgadu pēc iepriekš minēto ES sammita finanšu lēmumu pieņemšanas Komisija savā rīcības plānā kā par vienu no četriem galvenajiem atbalsta pasākumiem runā par “pietiekamu finanšu līdzekļu nodrošināšanu” programmai Natura 2000, tad saturiski un formāli tā ir pareiza prasība, tomēr tai diemžēl nav nekā kopīga ar politisko realitāti. Tas drīzāk tikai apstiprina pretrunas vārdos un darbos. |
| --- | --- |

3.13

Tieši ES sammitā 2005. gada decembrī pieņemtie finanšu lēmumi par finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam ar līdzekļu samazinājumu bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanai tik svarīgajam KLP otrajam pīlāram liecina, ka, neskatoties uz visiem cildenajiem paziņojumiem un mērķiem, politisku apsvērumu procesos tiek upurēta bioloģiskā daudzveidība. Ja šādā situācijā pusgadu pēc iepriekš minēto ES sammita finanšu lēmumu pieņemšanas Komisija savā rīcības plānā kā par vienu no četriem galvenajiem atbalsta pasākumiem runā par “pietiekamu finanšu līdzekļu nodrošināšanu” programmai Natura 2000, tad saturiski un formāli tā ir pareiza prasība, tomēr tai diemžēl nav nekā kopīga ar politisko realitāti. Tas drīzāk tikai apstiprina pretrunas vārdos un darbos.

| 3.14 | EESK jau vairākkārt minējusi, ka finansējums KLP otrajam pīlāram katrā ziņā ir nepietiekams pēc tam, kad pīlāram tika pievienoti papildu uzdevumi, piemēram, Natura 2000 tīkla finansējums, kā arī Ūdens pamattdirektīvas ieviešana. Ko gan lai iedzīvotāji domā par tādu politiku, kas ir tik acīmredzami pretrunīga un izraisa konfliktsituācijas uz vietas? |
| --- | --- |

3.14

EESK jau vairākkārt minējusi, ka finansējums KLP otrajam pīlāram katrā ziņā ir nepietiekams pēc tam, kad pīlāram tika pievienoti papildu uzdevumi, piemēram, Natura 2000 tīkla finansējums, kā arī Ūdens pamattdirektīvas ieviešana. Ko gan lai iedzīvotāji domā par tādu politiku, kas ir tik acīmredzami pretrunīga un izraisa konfliktsituācijas uz vietas?

| 3.15 | Tādēļ pilnīga taisnība ir RK, kad tā savā atzinumā izsakās par “ievērojamas līdzekļu daļas piešķiršanu ilgtspējīgai lauksaimniecībai un ainavas uzturēšanai, 2008. gadā pārskatot finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam”. |
| --- | --- |

3.15

Tādēļ pilnīga taisnība ir RK, kad tā savā atzinumā izsakās par “ievērojamas līdzekļu daļas piešķiršanu ilgtspējīgai lauksaimniecībai un ainavas uzturēšanai, 2008. gadā pārskatot finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam”.

| 3.16 | Tas pats attiecas arī uz būtībā pareizo Komisijas prasību, ka “ir jānodrošina, lai Kopienas līdzekļi reģionālajai attīstībai veicinātu bioloģisko daudzveidību un nevis tai kaitētu. Ir jāveido saskaņota partnerība starp būvniecības plānotājiem, attīstītājiem un bioloģiskās daudzveidības interesēm”. EESK izteikti atbalsta arī šo jau vairākkārt izteikto prasību. Tomēr arī šeit atklājas (pareizo) izteikto paziņojumu un ikdienas politiskās prakses pretrunas, jo būtībā nekas nav mainījies. Vēl joprojām infrastruktūras projekti (kuru īstenošanā daļēji iesaistīts ES līdzfinansējums) tiek būvēti dabas aizsardzības izpratnē vērtīgākajos apgabalos; un, neskatoties uz dabas aizsardzībai nepieciešamajiem izlīdzinošajiem un aizvietojošajiem pasākumiem (skatīt ES stāvokļa aprakstu), beigās tomēr vērojama bioloģiskās daudzveidības samazināšanās. |
| --- | --- |

3.16

Tas pats attiecas arī uz būtībā pareizo Komisijas prasību, ka “ir jānodrošina, lai Kopienas līdzekļi reģionālajai attīstībai veicinātu bioloģisko daudzveidību un nevis tai kaitētu. Ir jāveido saskaņota partnerība starp būvniecības plānotājiem, attīstītājiem un bioloģiskās daudzveidības interesēm”. EESK izteikti atbalsta arī šo jau vairākkārt izteikto prasību. Tomēr arī šeit atklājas (pareizo) izteikto paziņojumu un ikdienas politiskās prakses pretrunas, jo būtībā nekas nav mainījies. Vēl joprojām infrastruktūras projekti (kuru īstenošanā daļēji iesaistīts ES līdzfinansējums) tiek būvēti dabas aizsardzības izpratnē vērtīgākajos apgabalos; un, neskatoties uz dabas aizsardzībai nepieciešamajiem izlīdzinošajiem un aizvietojošajiem pasākumiem (skatīt ES stāvokļa aprakstu), beigās tomēr vērojama bioloģiskās daudzveidības samazināšanās.

| 3.17 | EESK uzskata arī, ka struktūrfondiem noteiktās prasības ir jāattiecina uz visiem ES izdevumiem, ja vien ir paredzēts izpildīt pašu uzstādīto prasību, t.i., īstenot saskaņotu politiku. |
| --- | --- |

3.17

EESK uzskata arī, ka struktūrfondiem noteiktās prasības ir jāattiecina uz visiem ES izdevumiem, ja vien ir paredzēts izpildīt pašu uzstādīto prasību, t.i., īstenot saskaņotu politiku.

| 3.18 | Tādējādi rīcības iespējas EESK saskata visās tajās jomās, kurās ES, pamatojoties uz tās kompetenci, ir jāuzņemas atbildība. Viena no šādām iespējām būtu lauksaimniecības politika. Pašreizējais stāvoklis liecina, ka spēkā esošie tiesiskie nosacījumi tomēr nav pietiekami, lai plašās teritorijās saglabātu bioloģisko daudzveidību. Ja lauksaimniecībai paredzētie maksājumi ir atkarīgi “tikai ”no spēkā esošo tiesību aktu ievērošanas, drīz kļūst skaidrs, ka ar to vien bioloģiskā daudzveidība netiek veicināta. |
| --- | --- |

3.18

Tādējādi rīcības iespējas EESK saskata visās tajās jomās, kurās ES, pamatojoties uz tās kompetenci, ir jāuzņemas atbildība. Viena no šādām iespējām būtu lauksaimniecības politika. Pašreizējais stāvoklis liecina, ka spēkā esošie tiesiskie nosacījumi tomēr nav pietiekami, lai plašās teritorijās saglabātu bioloģisko daudzveidību. Ja lauksaimniecībai paredzētie maksājumi ir atkarīgi “tikai ”no spēkā esošo tiesību aktu ievērošanas, drīz kļūst skaidrs, ka ar to vien bioloģiskā daudzveidība netiek veicināta.

| 3.19 | Tā tiešie maksājumi lauksaimniekiem, kas veido lielāko daļu no lauksaimniecības budžeta, jau pēc savas būtības nav vērsti uz to, lai veicinātu bioloģisko daudzveidību, bet gan uz to, lai sagatavotu lauksaimniekus pasaules tirgū sastopamajām grūtībām. Tomēr EESK jau vairākkārt ir uzsvērusi, ka pasaules tirgus apstākļos nav iespējama “Eiropas lauksaimniecības modeļa ”īstenošana, kas cita starpā ietver arī bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu. Nav iespējams vienlaicīgi palīdzēt lauksaimniekiem pielāgoties pasaules tirgum un tajā pašā laikā cerēt, ka viņi veicinās bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

3.19

Tā tiešie maksājumi lauksaimniekiem, kas veido lielāko daļu no lauksaimniecības budžeta, jau pēc savas būtības nav vērsti uz to, lai veicinātu bioloģisko daudzveidību, bet gan uz to, lai sagatavotu lauksaimniekus pasaules tirgū sastopamajām grūtībām. Tomēr EESK jau vairākkārt ir uzsvērusi, ka pasaules tirgus apstākļos nav iespējama “Eiropas lauksaimniecības modeļa ”īstenošana, kas cita starpā ietver arī bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu. Nav iespējams vienlaicīgi palīdzēt lauksaimniekiem pielāgoties pasaules tirgum un tajā pašā laikā cerēt, ka viņi veicinās bioloģisko daudzveidību.

| 3.20 | Tādēļ Komiteja izteica šādu prasību: “kamēr nosacījumi pasaules tirgū drīzāk kavē dabas aizsardzības interesēm atbilstošu lauksaimniecību plašās teritorijās, ... politikai ir jāiegulda īpašas pūles”, piemēram, tādā izpratnē, lai “atbalsta apjoms ar lauksaimniecību saistītiem vides pasākumiem tiktu palielināts tiktāl, lai stimulētu visus ES lauksaimniekus pievērsties videi nekaitīgām ražošanas metodēm”
   (4). Arī šajā ziņā darbi atpaliek no vārdiem. |
| --- | --- |

3.20

Tādēļ Komiteja izteica šādu prasību: “kamēr nosacījumi pasaules tirgū drīzāk kavē dabas aizsardzības interesēm atbilstošu lauksaimniecību plašās teritorijās, ... politikai ir jāiegulda īpašas pūles”, piemēram, tādā izpratnē, lai “atbalsta apjoms ar lauksaimniecību saistītiem vides pasākumiem tiktu palielināts tiktāl, lai stimulētu visus ES lauksaimniekus pievērsties videi nekaitīgām ražošanas metodēm”
   (4). Arī šajā ziņā darbi atpaliek no vārdiem.

| 3.21 | Ir viennozīmīgi skaidrs, ka politiskā situācija attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības aizsardzību pašos pamatos atšķiras no citām politikas jomām, piemēram, finanšu un stabilitātes politikas. Citās jomās Komisija mēģina īstenot skaidri saskatāmu politisko nostāju, daļā gadījumu sastopoties arī ar ievērojamu pretestību, un tajās arī pastāv instrumenti (skatīt Māstrihtas kritērijus), lai pieprasītu par pareizu uzskatītās virzības ievērošanu. Bioloģiskās daudzveidības jomā sasniegtais līdz šim aprobežojas vien ar politiskiem solījumiem. |
| --- | --- |

3.21

Ir viennozīmīgi skaidrs, ka politiskā situācija attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības aizsardzību pašos pamatos atšķiras no citām politikas jomām, piemēram, finanšu un stabilitātes politikas. Citās jomās Komisija mēģina īstenot skaidri saskatāmu politisko nostāju, daļā gadījumu sastopoties arī ar ievērojamu pretestību, un tajās arī pastāv instrumenti (skatīt Māstrihtas kritērijus), lai pieprasītu par pareizu uzskatītās virzības ievērošanu. Bioloģiskās daudzveidības jomā sasniegtais līdz šim aprobežojas vien ar politiskiem solījumiem.

| 3.22 | Tieši tādēļ savā izpētes atzinumā EESK īpaši uzsvēra jautājumu par to, kādi apstākļi sabiedrībā varēja pavērt iespēju situācijai, kad visi gan izsaka atbalstu bioloģiskajai daudzveidībai, tomēr vienlaicīgi notiek dramatiska bioloģiskās daudzveidības samazināšanās. Komiteja secināja, ka sabiedrība (un plašas politiskās aprindas) nepietiekami apzinās gan bioloģiskās daudzveidības patieso, gan arī praktisko vērtību. Tomēr, ja abi pamatojumi bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai netiek patiesi izprasti un pieņemti, tad atbilstoša politika nevar būt efektīva. Šī iemesla dēļ arī EESK izteica lūgumu politiski uzsvērt informēšanas nepieciešamību par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu. Iesniegtajā ES rīcības plānā šai problēmai gan pievērsta uzmanība ar ceturtās politikas jomas un “galveno atbalsta pasākumu ”palīdzību, tomēr ne tik izsmeļoši, cik tas būtu bijis piemērots. |
| --- | --- |

3.22

Tieši tādēļ savā izpētes atzinumā EESK īpaši uzsvēra jautājumu par to, kādi apstākļi sabiedrībā varēja pavērt iespēju situācijai, kad visi gan izsaka atbalstu bioloģiskajai daudzveidībai, tomēr vienlaicīgi notiek dramatiska bioloģiskās daudzveidības samazināšanās. Komiteja secināja, ka sabiedrība (un plašas politiskās aprindas) nepietiekami apzinās gan bioloģiskās daudzveidības patieso, gan arī praktisko vērtību. Tomēr, ja abi pamatojumi bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai netiek patiesi izprasti un pieņemti, tad atbilstoša politika nevar būt efektīva. Šī iemesla dēļ arī EESK izteica lūgumu politiski uzsvērt informēšanas nepieciešamību par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu. Iesniegtajā ES rīcības plānā šai problēmai gan pievērsta uzmanība ar ceturtās politikas jomas un “galveno atbalsta pasākumu ”palīdzību, tomēr ne tik izsmeļoši, cik tas būtu bijis piemērots.

| 3.23 | EESK nevēlas šajā atzinumā vēlreiz atkārtot savā 2006. gada 18. maija atzinumā ietvertos izteikumus. Tā var tikai izteikt lūgumu Komisijai, Padomei un Parlamentam vēlreiz pievērsties attiecīgajiem EESK apsvērumiem. Ir apzināts dramatiskais stāvoklis saistībā ar bioloģiskās daudzveidības attīstību, tā pārsvarā risinās likumīgu darbību ietvaros. ES gan ir uzsākusi atsevišķus pasākumus, tomēr tie nav efektīvi, tostarp arī tādēļ, ka tiem ir veltīta tikai virspusēja uzmanība, ja tā vispār ir veltīta. Pie tam joprojām tiek pieņemti daudzi lēmumi arī tad, ja tie ir nelabvēlīgi. |
| --- | --- |

3.23

EESK nevēlas šajā atzinumā vēlreiz atkārtot savā 2006. gada 18. maija atzinumā ietvertos izteikumus. Tā var tikai izteikt lūgumu Komisijai, Padomei un Parlamentam vēlreiz pievērsties attiecīgajiem EESK apsvērumiem. Ir apzināts dramatiskais stāvoklis saistībā ar bioloģiskās daudzveidības attīstību, tā pārsvarā risinās likumīgu darbību ietvaros. ES gan ir uzsākusi atsevišķus pasākumus, tomēr tie nav efektīvi, tostarp arī tādēļ, ka tiem ir veltīta tikai virspusēja uzmanība, ja tā vispār ir veltīta. Pie tam joprojām tiek pieņemti daudzi lēmumi arī tad, ja tie ir nelabvēlīgi.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Ja vienā rīcības plānā ir izteikti vairāk nekā 160 dažādi priekšlikumi stāvokļa uzlabošanai, tas pirmām kārtām liecina, ka ļoti daudzās politikas jomās un visdažādākajos līmeņos līdz šim droši vien ir pastāvējušas nepilnības. Vienlaicīgi ir arī jāuzdod jautājums, vai visi pasākumi ir vienlīdz svarīgi un vai tos visus paredzēts uzsākt vienlaicīgi. Šādi uzdots jautājums nenozīmē, ka EESK apšaubītu kaut viena nosauktā pasākuma pareizību. Komiteja tikai šaubās, vai tie visi tiešām tiks īstenoti. |
| --- | --- |

4.1

Ja vienā rīcības plānā ir izteikti vairāk nekā 160 dažādi priekšlikumi stāvokļa uzlabošanai, tas pirmām kārtām liecina, ka ļoti daudzās politikas jomās un visdažādākajos līmeņos līdz šim droši vien ir pastāvējušas nepilnības. Vienlaicīgi ir arī jāuzdod jautājums, vai visi pasākumi ir vienlīdz svarīgi un vai tos visus paredzēts uzsākt vienlaicīgi. Šādi uzdots jautājums nenozīmē, ka EESK apšaubītu kaut viena nosauktā pasākuma pareizību. Komiteja tikai šaubās, vai tie visi tiešām tiks īstenoti.

| 4.2 | Pēc Komitejas domām, īpaši svarīgi ir nekavējoties un visaptveroši pievērsties ceturtajai politikas jomai: ir steidzami jāuzlabo zināšanu pamats par bioloģiskās daudzveidības patieso nozīmi un par konkrētu lēmumu uz bioloģisko daudzveidību atstātajām faktiskajām ilgtermiņa sekām. Tikai gadījumā, ja patiešām pastāv atbilstošs zināšanu līmenis un to ir pieņēmusi politika un sabiedrība, var izveidoties tāda ieinteresētība, kas ir politiski nepieciešama, lai panāktu tās “būtiskās, pamatīgās izmaiņas politikā un praksē”, kuras Komisija uzskata par vajadzīgām. Ļoti grūti būs atbildēt uz jautājumu, vai šobrīd vairāk pietrūkst attiecīgu zināšanu un ideju, vai arī drīzāk ir nepietiekama politiskā griba un spējas. |
| --- | --- |

4.2

Pēc Komitejas domām, īpaši svarīgi ir nekavējoties un visaptveroši pievērsties ceturtajai politikas jomai: ir steidzami jāuzlabo zināšanu pamats par bioloģiskās daudzveidības patieso nozīmi un par konkrētu lēmumu uz bioloģisko daudzveidību atstātajām faktiskajām ilgtermiņa sekām. Tikai gadījumā, ja patiešām pastāv atbilstošs zināšanu līmenis un to ir pieņēmusi politika un sabiedrība, var izveidoties tāda ieinteresētība, kas ir politiski nepieciešama, lai panāktu tās “būtiskās, pamatīgās izmaiņas politikā un praksē”, kuras Komisija uzskata par vajadzīgām. Ļoti grūti būs atbildēt uz jautājumu, vai šobrīd vairāk pietrūkst attiecīgu zināšanu un ideju, vai arī drīzāk ir nepietiekama politiskā griba un spējas.

| 4.3 | ES ir katrā ziņā jāpieņem, ka tā tiks vērtēta pēc spējas īstenot rīcības plānā pieteiktos pasākumus, tostarp arī — mainīt savu atsevišķo nozaru un izdevumu politiku. Decembrī pieņemtie finanšu lēmumi daudzās iesaistītajās personās izsauc skepsi attiecībā uz to, vai šai nostājas maiņai tik tiešām sekos arī darbi. Šo skepsi vēl vairo fakts, ka pat tajās jomās, kurās nav ekonomisko interešu un efektīvākas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības interešu konflikta, pagātnē nav sasniegti vērā ņemami rezultāti. |
| --- | --- |

4.3

ES ir katrā ziņā jāpieņem, ka tā tiks vērtēta pēc spējas īstenot rīcības plānā pieteiktos pasākumus, tostarp arī — mainīt savu atsevišķo nozaru un izdevumu politiku. Decembrī pieņemtie finanšu lēmumi daudzās iesaistītajās personās izsauc skepsi attiecībā uz to, vai šai nostājas maiņai tik tiešām sekos arī darbi. Šo skepsi vēl vairo fakts, ka pat tajās jomās, kurās nav ekonomisko interešu un efektīvākas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības interešu konflikta, pagātnē nav sasniegti vērā ņemami rezultāti.

| 4.4 | Kā piemēru šajā ziņā var minēt problēmjautājumu, kas visā Komisijas dokumentā pat nav pieminēts, lai arī tam ir īpaša nozīme saistībā ar daudzām apdraudētām sugām, proti, tās ir medības. 27 ES dalībvalstīs, kā arī Šveicē un Norvēģijā ik gadus nomedī vai arī sagūsta apmēram 102 miljonus putnu, tai skaitā — apmēram 37 miljonus dziedātājputnu. Šie dati ir iegūti, pamatojoties uz medību statistiku. Lielais ar medībām saistītais migrējošo putnu sugu samazinājums, bez šaubām, ir nozīmīgs to mirstības faktors. |
| --- | --- |

4.4

Kā piemēru šajā ziņā var minēt problēmjautājumu, kas visā Komisijas dokumentā pat nav pieminēts, lai arī tam ir īpaša nozīme saistībā ar daudzām apdraudētām sugām, proti, tās ir medības. 27 ES dalībvalstīs, kā arī Šveicē un Norvēģijā ik gadus nomedī vai arī sagūsta apmēram 102 miljonus putnu, tai skaitā — apmēram 37 miljonus dziedātājputnu. Šie dati ir iegūti, pamatojoties uz medību statistiku. Lielais ar medībām saistītais migrējošo putnu sugu samazinājums, bez šaubām, ir nozīmīgs to mirstības faktors.

| 4.5 | Tādēļ būtu jāaizliedz tādu putnu sugu medības kā ķīvīte, mērkaziņa, prīkšķe, lauka cīrulis, paipala, ūbele un vistilbe — sugas, kuru populācija visā Eiropā vai atsevišķās Eiropas daļās samazinās. Turklāt jāņem vērā, ka migrējošo dzīvnieku medības vairumā Eiropas valstu ir brīvā laika pavadīšanas veids tikai nelielai iedzīvotāju daļai. Šim brīvā laika pavadīšanas veidam nav nekāda ekonomiska pamatojuma, medības notiek tikai izklaides nolūkos. Un tomēr — vai varbūt tieši tāpēc — šajā jomā līdz šim nav vērojami nekādi panākumi. Aizvien no jauna ir redzams, cik grūti ir izmainīt pat šāda veida ieradumus, bet vēl sarežģītāk attiecīgi ir panākt “būtiskas un pamatīgas izmaiņas”. |
| --- | --- |

4.5

Tādēļ būtu jāaizliedz tādu putnu sugu medības kā ķīvīte, mērkaziņa, prīkšķe, lauka cīrulis, paipala, ūbele un vistilbe — sugas, kuru populācija visā Eiropā vai atsevišķās Eiropas daļās samazinās. Turklāt jāņem vērā, ka migrējošo dzīvnieku medības vairumā Eiropas valstu ir brīvā laika pavadīšanas veids tikai nelielai iedzīvotāju daļai. Šim brīvā laika pavadīšanas veidam nav nekāda ekonomiska pamatojuma, medības notiek tikai izklaides nolūkos. Un tomēr — vai varbūt tieši tāpēc — šajā jomā līdz šim nav vērojami nekādi panākumi. Aizvien no jauna ir redzams, cik grūti ir izmainīt pat šāda veida ieradumus, bet vēl sarežģītāk attiecīgi ir panākt “būtiskas un pamatīgas izmaiņas”.

| 4.6 | Grieķijas sala Tilos ir ievērības cienīgs un pozitīvs piemērs tam, ko iespējams panākt ar medību aizliegumu. Kopš 1993. gada uz šīs salas medības vairs nenotiek, kā rezultātā ir ievērojami palielinājusies sugu daudzveidība un sugu populācija. Šādu attīstību ES cita starpā sekmēja ar LIFE projekta palīdzību. |
| --- | --- |

4.6

Grieķijas sala Tilos ir ievērības cienīgs un pozitīvs piemērs tam, ko iespējams panākt ar medību aizliegumu. Kopš 1993. gada uz šīs salas medības vairs nenotiek, kā rezultātā ir ievērojami palielinājusies sugu daudzveidība un sugu populācija. Šādu attīstību ES cita starpā sekmēja ar LIFE projekta palīdzību.

| 4.7 | Nobeigumā EESK vēl vēlas uzsvērt, ka tā atzīst Komisijas pieminēto globālās atbildības koncepciju. Tomēr Komiteja secina, ka arī šajā jomā ES vēl nevar lepoties ar īpašiem panākumiem. Savā paziņojumā Komisija raksta, ka šobrīd “attiecīgo līdzekļu summa ir mazāka par vienu simtdaļu no Kopienas un dalībvalstu kopējā attīstības atbalsta ikgadējā budžetā”, kas nozīmē, ka mazāk par 0,004 % no kopējiem izdevumiem tiek izmantoti starptautiskiem projektiem bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai. |
| --- | --- |

4.7

Nobeigumā EESK vēl vēlas uzsvērt, ka tā atzīst Komisijas pieminēto globālās atbildības koncepciju. Tomēr Komiteja secina, ka arī šajā jomā ES vēl nevar lepoties ar īpašiem panākumiem. Savā paziņojumā Komisija raksta, ka šobrīd “attiecīgo līdzekļu summa ir mazāka par vienu simtdaļu no Kopienas un dalībvalstu kopējā attīstības atbalsta ikgadējā budžetā”, kas nozīmē, ka mazāk par 0,004 % no kopējiem izdevumiem tiek izmantoti starptautiskiem projektiem bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai.

| 4.8 | No otras puses, ir jāņem vērā augstā līdzatbildība par bioloģiskās daudzveidības iznīcināšanu arī citās pasaules daļās. Kā piemērs tam paziņojumā ir nosaukta tropu mežu iznīcināšana. EESK atgādina, ka šāda mežu izciršana nav produktīva ne tikai no bioloģiskās daudzveidības aizsardzības viedokļa, bet arī no klimata aizsardzības viedokļa: 20 % no pasaules piesārņojuma ar CO2 rodas tieši mežu iznīcināšanas rezultātā! |
| --- | --- |

4.8

No otras puses, ir jāņem vērā augstā līdzatbildība par bioloģiskās daudzveidības iznīcināšanu arī citās pasaules daļās. Kā piemērs tam paziņojumā ir nosaukta tropu mežu iznīcināšana. EESK atgādina, ka šāda mežu izciršana nav produktīva ne tikai no bioloģiskās daudzveidības aizsardzības viedokļa, bet arī no klimata aizsardzības viedokļa: 20 % no pasaules piesārņojuma ar CO2 rodas tieši mežu iznīcināšanas rezultātā!

| 4.9 | EESK vērš uzmanību uz acīmredzamu risku, kam ir pakļauta lauksaimniecība un lopkopība, strauji samazinoties pārtikas ražošanas ģenētiskajiem resursiem. |
| --- | --- |

4.9

EESK vērš uzmanību uz acīmredzamu risku, kam ir pakļauta lauksaimniecība un lopkopība, strauji samazinoties pārtikas ražošanas ģenētiskajiem resursiem.

| 4.10 | EESK izsaka nopietnas bažas par to, ka, piemēram, īstenojot ES biodegvielas stratēģiju, tropu mežu iznīcināšana varētu turpināties arī nākotnē, ja tiks izmantoti lētāki importēti ražojumi, bet nevis dabas un vides aizsardzības prasībām atbilstoši ražota vietējā produkcija. Malaizija šobrīd gadā saražo aptuveni 5 miljonus tonnu palmu eļļas, šim mērķim ierīkotās plantācijas bija par iemeslu tropu mežu izciršanai 90 % gadījumu laika posmā no 1985. līdz 2000. gadam. Pašreiz paredzēts izcirst vēl 6 miljonus ha tropu mežu, bet Indonēzijā — pat 16,5 miljonus ha, lai to vietā ierīkotu palmu eļļas plantācijas. Palmu eļļa ir paredzēta eksportam. Kāda Vācijas pašvaldības Schwäbisch-Hall termoelektrostacija, kuru labprāt dēvē par enerģētikas politikas paraugu, vairāk kā 90 % no tās darbībai nepieciešamajiem resursiem nodrošina, izmantojot palmu eļļu! |
| --- | --- |

4.10

EESK izsaka nopietnas bažas par to, ka, piemēram, īstenojot ES biodegvielas stratēģiju, tropu mežu iznīcināšana varētu turpināties arī nākotnē, ja tiks izmantoti lētāki importēti ražojumi, bet nevis dabas un vides aizsardzības prasībām atbilstoši ražota vietējā produkcija. Malaizija šobrīd gadā saražo aptuveni 5 miljonus tonnu palmu eļļas, šim mērķim ierīkotās plantācijas bija par iemeslu tropu mežu izciršanai 90 % gadījumu laika posmā no 1985. līdz 2000. gadam. Pašreiz paredzēts izcirst vēl 6 miljonus ha tropu mežu, bet Indonēzijā — pat 16,5 miljonus ha, lai to vietā ierīkotu palmu eļļas plantācijas. Palmu eļļa ir paredzēta eksportam. Kāda Vācijas pašvaldības Schwäbisch-Hall termoelektrostacija, kuru labprāt dēvē par enerģētikas politikas paraugu, vairāk kā 90 % no tās darbībai nepieciešamajiem resursiem nodrošina, izmantojot palmu eļļu!

| 4.11 | Papildus šiem saturiskajiem un stratēģiskajā ziņā atšķirīgajiem vērtējumiem EESK vēlas pieminēt vēl divus svarīgus formālus jautājumus: |
| --- | --- |

4.11

Papildus šiem saturiskajiem un stratēģiskajā ziņā atšķirīgajiem vērtējumiem EESK vēlas pieminēt vēl divus svarīgus formālus jautājumus:

| 4.11.1 | Liels apgrūtinājums visām iesaistītajām un ieinteresētajām pusēm ir tas, ka ir jāapkopo dažādi ES dokumenti, lai varētu gūt pilnvērtīgu ieskatu vienā un tai pašā politikas jomā. Ievērojot administratīvi tehnisko prasību, ka Komisijas dokumenti satura ziņā nedrīkst būt pārlieku apjomīgi, Komisijas paziņojumam nav pievienots faktiskais rīcības plāns, kas paziņojuma satura rādītājā ir minēts kā 1. pielikums. Tas ir pieejams tikai kā atsevišķs SEC dokuments, un jēdziens “rīcības plāns ”dokumenta titullapā nemaz neparādās. Tur ir pieminēts tikai “tehniskais pielikums”. Turklāt rīcības plāns ir pieejams tikai angļu valodā (tātad tas nav pieejams citās oficiālajās valodās), un tā šrifts ir grūti salasāms. Tas viss ir apgrūtinoši. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju nodrošināt rīcības plāna tulkojumu visās oficiālajās valodās un gādāt par tā plašu pieejamību gan tīmeklī, gan arī papīra formā. |
| --- | --- |

4.11.1

Liels apgrūtinājums visām iesaistītajām un ieinteresētajām pusēm ir tas, ka ir jāapkopo dažādi ES dokumenti, lai varētu gūt pilnvērtīgu ieskatu vienā un tai pašā politikas jomā. Ievērojot administratīvi tehnisko prasību, ka Komisijas dokumenti satura ziņā nedrīkst būt pārlieku apjomīgi, Komisijas paziņojumam nav pievienots faktiskais rīcības plāns, kas paziņojuma satura rādītājā ir minēts kā 1. pielikums. Tas ir pieejams tikai kā atsevišķs SEC dokuments, un jēdziens “rīcības plāns ”dokumenta titullapā nemaz neparādās. Tur ir pieminēts tikai “tehniskais pielikums”. Turklāt rīcības plāns ir pieejams tikai angļu valodā (tātad tas nav pieejams citās oficiālajās valodās), un tā šrifts ir grūti salasāms. Tas viss ir apgrūtinoši. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju nodrošināt rīcības plāna tulkojumu visās oficiālajās valodās un gādāt par tā plašu pieejamību gan tīmeklī, gan arī papīra formā.

| 4.11.2 | Komisija ierosina noteikt, ka rīcības plāna mērķu īstenošana būtu jāpārrauga pašreizējai “Bioloģiskās daudzveidības ”ekspertu grupai. Turpretī EESK ierosina šajā jautājumā daudz plašāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību, īpaši attiecībā uz jau pieminētajā izpētes atzinumā detalizēti aprakstīto problēmu, proti, nepilnīgo jautājuma izpratni un ar to saistīto nepietiekamo “ieinteresētību”. |
| --- | --- |

4.11.2

Komisija ierosina noteikt, ka rīcības plāna mērķu īstenošana būtu jāpārrauga pašreizējai “Bioloģiskās daudzveidības ”ekspertu grupai. Turpretī EESK ierosina šajā jautājumā daudz plašāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību, īpaši attiecībā uz jau pieminētajā izpētes atzinumā detalizēti aprakstīto problēmu, proti, nepilnīgo jautājuma izpratni un ar to saistīto nepietiekamo “ieinteresētību”.

Briselē, 2007. gada 15. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  OV C 195, 18.8.2006., 96. lpp.

1

(2)  Skatīt prezidentūras secinājumus, Gēteborgas Eiropadome, 2001. gada 15. un 16. jūnijs.

2

(3)  EESK to vērtē atzinīgi.

3

(4)  “KLP nākotne”, EESK 21.3.2002. atzinums, OV C 125, 27.5.2002., 87.-99. lpp.

4

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/12

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (kodificēta versija)”

COM(2006) 543 galīgā redakcija — 2006/0170 (COD)

(2007/C 97/04)

Eiropadome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 175. panta 1. punktu 2006. gada 11. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2007. gada 25. janvārī. Ziņotājs —
  Osborn

  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februārī (15. februāra sēdē), ar 188 balsīm par, 2 pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Komisijas priekšlikuma mērķis ir kodificēt Padomes Direktīvu 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli, kā arī pēc tās pieņemšanas veiktos grozījumus. |
| --- | --- |

1.1

Komisijas priekšlikuma mērķis ir kodificēt Padomes Direktīvu 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli, kā arī pēc tās pieņemšanas veiktos grozījumus.

| 1.2 | Komiteja nepārprotami atbalsta ES tiesību aktu regulāru kodificēšanu visās jomās. Komiteja ir vienisprātis ar Komisiju un citām iestādēm par to, ka, pateicoties šādai kodifikācijai, tiesību akti kļūst pārredzamāki un pieejamāki visiem tiem, kas tos izmanto, kā arī saprotamāki sabiedrībai. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja nepārprotami atbalsta ES tiesību aktu regulāru kodificēšanu visās jomās. Komiteja ir vienisprātis ar Komisiju un citām iestādēm par to, ka, pateicoties šādai kodifikācijai, tiesību akti kļūst pārredzamāki un pieejamāki visiem tiem, kas tos izmanto, kā arī saprotamāki sabiedrībai.

2.   Vispārējas piezīmes

| 2.1 | Šajā gadījumā kodifikācija sniedz papildu labumu, jo visi ES tiesību akti par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli tiks savlaicīgi apkopoti vienā direktīvā, proti, pirms jebkādu jaunu priekšlikumu izvirzīšanas sakarā ar pašreiz notiekošo piesārņojuma novēršanas un kontroles sistēmas pārskatīšanu. Tādējādi ES iestādēm un citām ieinteresētajām pusēm tiks atvieglota jaunu priekšlikumu izskatīšana. |
| --- | --- |

2.1

Šajā gadījumā kodifikācija sniedz papildu labumu, jo visi ES tiesību akti par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli tiks savlaicīgi apkopoti vienā direktīvā, proti, pirms jebkādu jaunu priekšlikumu izvirzīšanas sakarā ar pašreiz notiekošo piesārņojuma novēršanas un kontroles sistēmas pārskatīšanu. Tādējādi ES iestādēm un citām ieinteresētajām pusēm tiks atvieglota jaunu priekšlikumu izskatīšana.

| 2.2 | Šajā sakarā Komiteja norāda uz savu iepriekšējo, 2003. gada decembrī pieņemto atzinumu par progresu, kas sasniegts piesārņojuma integrētas novēršanas un kontroles īstenošanā (1). Tajā Komiteja pauda bažas par virkni problēmu, kas tika atklātas, īstenojot direktīvu. Pie tām bija pieskaitāmas tādas problēmas kā transponēšanas kavējumi un neskaidrības, uzņēmumiem, kuri jākontrolē saskaņā ar direktīvu par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli, izvirzīto noteikumu izpildes kavējumi un pārredzamības trūkums, grūtības nodrošināt saskanīgus ekspluatēto objektu pārbaudes standartus un atļauju izsniegšanas noteikumu īstenošanu, kā arī daudzas citas problēmas. |
| --- | --- |

2.2

Šajā sakarā Komiteja norāda uz savu iepriekšējo, 2003. gada decembrī pieņemto atzinumu par progresu, kas sasniegts piesārņojuma integrētas novēršanas un kontroles īstenošanā (1). Tajā Komiteja pauda bažas par virkni problēmu, kas tika atklātas, īstenojot direktīvu. Pie tām bija pieskaitāmas tādas problēmas kā transponēšanas kavējumi un neskaidrības, uzņēmumiem, kuri jākontrolē saskaņā ar direktīvu par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli, izvirzīto noteikumu izpildes kavējumi un pārredzamības trūkums, grūtības nodrošināt saskanīgus ekspluatēto objektu pārbaudes standartus un atļauju izsniegšanas noteikumu īstenošanu, kā arī daudzas citas problēmas.

| 2.3 | Kopš tā laika Komisija ir izstrādājusi rīcības plānu, kas paredzēts, lai paātrinātu progresu visā ES, un Komisija ir gandarīta par to, ka pašreizējie Komisijas veiktie pētījumi attiecībā uz īstenošanas gaitu liecina, ka daudzās ES valstīs īstenošanas process ir nedaudz paātrinājies. |
| --- | --- |

2.3

Kopš tā laika Komisija ir izstrādājusi rīcības plānu, kas paredzēts, lai paātrinātu progresu visā ES, un Komisija ir gandarīta par to, ka pašreizējie Komisijas veiktie pētījumi attiecībā uz īstenošanas gaitu liecina, ka daudzās ES valstīs īstenošanas process ir nedaudz paātrinājies.

| 2.4 | Komiteja tomēr vēl joprojām pauž bažas par daudziem īstenošanas aspektiem. Raizes Komitejai rada galvenokārt fakts, ka vairākās dalībvalstīs, šķiet, radīsies ievērojamas grūtības panākt to, lai visi attiecīgie uzņēmumi tiktu pakļauti direktīvā par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli paredzētajai kontroles sistēmai līdz 2007. gada beigām, kā tas prasīts minētajā direktīvā. (Lielākajai daļai ES dalībvalstu bija atvēlēts 10 gadus ilgs laiks, lai nodrošinātu pilnīgu īstenošanu, pat jaunajām dalībvalstīm bija aptuveni trīs gadi, lai izveidotu vismaz pamatstruktūru uzņēmumu kontrolei). Komiteja vēl joprojām raizējas arī par neskaidrajiem iemesliem, kāpēc dažas atbildīgās iestādes izsniedz atļaujas darbībām, kuru rezultātā radīto emisiju līmenis ir daudz augstāks par BREF dokumentos noteikto. Integrēta novērtējuma princips, kas ļauj panākt saprātīgu līdzsvaru starp emisijām, kuras ietekmē dažādus vides elementus, ne vienmēr tiek īstenots efektīvi. Bažas rada arī dažādu metožu izmantošana attiecībā uz pārbaudes procedūru biežumu un intensitāti. |
| --- | --- |

2.4

Komiteja tomēr vēl joprojām pauž bažas par daudziem īstenošanas aspektiem. Raizes Komitejai rada galvenokārt fakts, ka vairākās dalībvalstīs, šķiet, radīsies ievērojamas grūtības panākt to, lai visi attiecīgie uzņēmumi tiktu pakļauti direktīvā par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli paredzētajai kontroles sistēmai līdz 2007. gada beigām, kā tas prasīts minētajā direktīvā. (Lielākajai daļai ES dalībvalstu bija atvēlēts 10 gadus ilgs laiks, lai nodrošinātu pilnīgu īstenošanu, pat jaunajām dalībvalstīm bija aptuveni trīs gadi, lai izveidotu vismaz pamatstruktūru uzņēmumu kontrolei). Komiteja vēl joprojām raizējas arī par neskaidrajiem iemesliem, kāpēc dažas atbildīgās iestādes izsniedz atļaujas darbībām, kuru rezultātā radīto emisiju līmenis ir daudz augstāks par BREF dokumentos noteikto. Integrēta novērtējuma princips, kas ļauj panākt saprātīgu līdzsvaru starp emisijām, kuras ietekmē dažādus vides elementus, ne vienmēr tiek īstenots efektīvi. Bažas rada arī dažādu metožu izmantošana attiecībā uz pārbaudes procedūru biežumu un intensitāti.

| 2.5 | EESK ar nepacietību gaida brīdi, kad tā varēs paust savu viedokli attiecībā uz tiesību aktu par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli pārskatīšanas procesu vēlākos posmos. Tikmēr, ņemot vērā to, ka pašreizējie Komisijas veiktie pētījumi liecina par tiesību aktu ļoti atšķirīgu īstenošanas līmeni, Komiteja aicina Komisiju un citas iestādes apsvērt iespēju veikt nozīmīgus, jaunus pasākumus tiesību aktu efektīvākas īstenošanas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.5

EESK ar nepacietību gaida brīdi, kad tā varēs paust savu viedokli attiecībā uz tiesību aktu par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli pārskatīšanas procesu vēlākos posmos. Tikmēr, ņemot vērā to, ka pašreizējie Komisijas veiktie pētījumi liecina par tiesību aktu ļoti atšķirīgu īstenošanas līmeni, Komiteja aicina Komisiju un citas iestādes apsvērt iespēju veikt nozīmīgus, jaunus pasākumus tiesību aktu efektīvākas īstenošanas nodrošināšanai.

| 2.6 | Pateicoties direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli ir iespējams pastāvīgi uzlabot uzņēmumu darbības standartus visā Eiropā tā, lai, piesardzīgi rīkojoties, tiktu ņemti vērā vietējie nosacījumi un apstākļi. Tomēr ir nepieciešams ilgs laiks, lai minētā direktīva kļūtu par ievērojamu dzinējspēku, kas veicina pārmaiņas un uzlabojumus videi nekaitīgas darbības sakarā. Ja ar direktīvas palīdzību jāsaglabā gan uzņēmumu, gan pārējās pilsoniskās sabiedrības uzticība, tad direktīva jāīsteno pārskatāmi un jāievieš pakāpeniski visā Eiropā. Pretējā gadījumā tā neradīs dinamisku pamatstruktūru, kas nepieciešama, lai pastāvīgi uzlabotu rezultātus, jo ieguldījumu cikls rada jaunas iespējas, nodarīs kaitējumu godīgai konkurencei un izraisīs aizvien lielāku neuzticēšanos visai sistēmai, kas ir līdzeklis, lai uzlabotu vides aizsardzību un panāktu labāku vides kvalitāti visā Eiropā. |
| --- | --- |

2.6

Pateicoties direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli ir iespējams pastāvīgi uzlabot uzņēmumu darbības standartus visā Eiropā tā, lai, piesardzīgi rīkojoties, tiktu ņemti vērā vietējie nosacījumi un apstākļi. Tomēr ir nepieciešams ilgs laiks, lai minētā direktīva kļūtu par ievērojamu dzinējspēku, kas veicina pārmaiņas un uzlabojumus videi nekaitīgas darbības sakarā. Ja ar direktīvas palīdzību jāsaglabā gan uzņēmumu, gan pārējās pilsoniskās sabiedrības uzticība, tad direktīva jāīsteno pārskatāmi un jāievieš pakāpeniski visā Eiropā. Pretējā gadījumā tā neradīs dinamisku pamatstruktūru, kas nepieciešama, lai pastāvīgi uzlabotu rezultātus, jo ieguldījumu cikls rada jaunas iespējas, nodarīs kaitējumu godīgai konkurencei un izraisīs aizvien lielāku neuzticēšanos visai sistēmai, kas ir līdzeklis, lai uzlabotu vides aizsardzību un panāktu labāku vides kvalitāti visā Eiropā.

| 2.7 | Spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, kas ierosināta pašreizējā direktīvā, pati par sevi ir lietderīgs solis. Tomēr tā būtu jāuzskata tikai par pamatu tādu turpmāko pasākumu sagatavošanai, kas, iespējams, būs nepieciešami, lai uzlabotu īstenošanu pēc pašreizējā pārskata veikšanas. |
| --- | --- |

2.7

Spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, kas ierosināta pašreizējā direktīvā, pati par sevi ir lietderīgs solis. Tomēr tā būtu jāuzskata tikai par pamatu tādu turpmāko pasākumu sagatavošanai, kas, iespējams, būs nepieciešami, lai uzlabotu īstenošanu pēc pašreizējā pārskata veikšanas.

Briselē, 2007. gada 15. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  OV C 80, 30.3.2004, 29.-34. lpp.

1

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/13

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem ”(kodificēta versija)

COM(2006) 749 galīgā redakcija — 2006/0250 (CNS)

(2007/C 97/05)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. un 94. pantu 2006. gada 22. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2007. gada 25. janvārī. Ziņotājs — BROS kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februārī (15. februāra sēdē), ar 184 balsīm par, 1 balsi pret un 16 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Priekšlikuma mērķis ir veikt Padomes 1977. gada 25. jūlija Direktīvas 77/504/EEK par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem kodifikāciju. Jaunā direktīva aizstās dažādos tajā ietvertos aktus, pilnībā saglabājot to saturu un aprobežojoties ar to apkopošanu, un ieviešot tikai tādus formālus grozījumus, kas nepieciešami kodifikācijas veikšanai. |
| --- | --- |

1.1

Priekšlikuma mērķis ir veikt Padomes 1977. gada 25. jūlija Direktīvas 77/504/EEK par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem kodifikāciju. Jaunā direktīva aizstās dažādos tajā ietvertos aktus, pilnībā saglabājot to saturu un aprobežojoties ar to apkopošanu, un ieviešot tikai tādus formālus grozījumus, kas nepieciešami kodifikācijas veikšanai.

2.   Vispārējas piezīmes

| 2.1 | Komiteja visu dokumentu iekļaušanu vienā direktīvā uzskata par lietderīgu. Pilsoniskas Eiropas kontekstā Komiteja, tāpat kā Komisija, lielu nozīmi piešķir Kopienas tiesību aktu vienkāršošanai un skaidrībai, lai tos padarītu saprotamākus un pieejamākus iedzīvotājiem, tādējādi sniedzot viņiem jaunas iespējas un spēju izmantot viņiem piešķirtās konkrētās tiesības. |
| --- | --- |

2.1

Komiteja visu dokumentu iekļaušanu vienā direktīvā uzskata par lietderīgu. Pilsoniskas Eiropas kontekstā Komiteja, tāpat kā Komisija, lielu nozīmi piešķir Kopienas tiesību aktu vienkāršošanai un skaidrībai, lai tos padarītu saprotamākus un pieejamākus iedzīvotājiem, tādējādi sniedzot viņiem jaunas iespējas un spēju izmantot viņiem piešķirtās konkrētās tiesības.

| 2.2 | Uzmanība tika pievērsta tam, lai šajā noteikumu apkopojumā netiktu ieviestas nekādas saturiskas izmaiņas; tā vienīgais mērķis ir padarīt tiesību aktus skaidrākus un pārredzamākus. Komiteja pilnībā atbalsta minēto mērķi un, ņemot vērā tādējādi apliecinātās garantijas, priekšlikumu vērtē atzinīgi. |
| --- | --- |

2.2

Uzmanība tika pievērsta tam, lai šajā noteikumu apkopojumā netiktu ieviestas nekādas saturiskas izmaiņas; tā vienīgais mērķis ir padarīt tiesību aktus skaidrākus un pārredzamākus. Komiteja pilnībā atbalsta minēto mērķi un, ņemot vērā tādējādi apliecinātās garantijas, priekšlikumu vērtē atzinīgi.

Briselē, 2007. gada 15. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/14

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē (kodificēta versija)”

COM(2006) 652 galīgā redakcija — 2006/0214 (COD)

(2007/C 97/06)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Padome 2006. gada 22. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa, kurai tika uzdots sagatavot Komitejas atzinumu minētajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2007. gada 22. janvārī (ziņotājs: M. VERBOVEN kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februārī (2007. gada 15. ferbruāra sēdē), ar 181 balsīm par, 2 balsīm pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komiteja būtībā atbalsta izskatāmo priekšlikumu, aicina Komisiju ņemt vērā divas izdarītās atrunas un līdz ar to grozīt attiecīgos apsvērumus, kā arī aicina Parlamentu un Padomi priekšlikumu apstiprināt iespējami ātri. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja būtībā atbalsta izskatāmo priekšlikumu, aicina Komisiju ņemt vērā divas izdarītās atrunas un līdz ar to grozīt attiecīgos apsvērumus, kā arī aicina Parlamentu un Padomi priekšlikumu apstiprināt iespējami ātri.

2.   Pamatojums

2.1   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1.1 | Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1989. gada 30. novembra Direktīvas 89/655/EEK par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā, kodifikāciju. Jaunā direktīva pārņems dažādos tajā ietvertos aktus (1); saskaņā ar Komisijas viedokli šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas pasākums. |
| --- | --- |

2.1.1

Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1989. gada 30. novembra Direktīvas 89/655/EEK par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā, kodifikāciju. Jaunā direktīva pārņems dažādos tajā ietvertos aktus (1); saskaņā ar Komisijas viedokli šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas pasākums.

2.2   Piezīmes

| 2.2.1 | Veselības aizsardzības un drošības noteikumu ievērošana, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu, ir nozīmīga profilakses pasākumu daļa. Kopš 1989. gada tiek veikta minēto noteikumu obligātā saskaņošana. 1989. gada 30. novembra direktīva ir vairākkārt grozīta, lai paredzētu vairāk darba situāciju (galvenokārt darbs augstumā) un iekļautu vispusīgāku pieeju attiecībā uz veselības aizsardzību darbā, ņemot vērā ergonomikas principus. Minētā vairākkārtējā pārskatīšana var radīt grūtības tiem, kam šis tiesiskais regulējums paredzēts, neraugoties uz to, ka Komisija ir veikusi piemērojamo noteikumu neformālu saskaņošanu. |
| --- | --- |

2.2.1

Veselības aizsardzības un drošības noteikumu ievērošana, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu, ir nozīmīga profilakses pasākumu daļa. Kopš 1989. gada tiek veikta minēto noteikumu obligātā saskaņošana. 1989. gada 30. novembra direktīva ir vairākkārt grozīta, lai paredzētu vairāk darba situāciju (galvenokārt darbs augstumā) un iekļautu vispusīgāku pieeju attiecībā uz veselības aizsardzību darbā, ņemot vērā ergonomikas principus. Minētā vairākkārtējā pārskatīšana var radīt grūtības tiem, kam šis tiesiskais regulējums paredzēts, neraugoties uz to, ka Komisija ir veikusi piemērojamo noteikumu neformālu saskaņošanu.

| 2.2.2 | Veicot kodifikāciju, nedrīkst izdarīt nekādas būtiskas satura izmaiņas. Komiteja ir izskatījusi priekšlikumu un uzskata, ka izskatāmais dokuments pilnībā atbilst minētajam pamatprincipam, ja tiek ņemtas vērā šādas piezīmes:






  — | Direktīvas 2001/45/EK 10. un 11. apsvērumā uzmanība pievērsta to darba ņēmēju nepieciešamajai specifiskajai apmācībai, kuri izmanto aprīkojumu, veicot darbu augstumā. Komiteja vēlas, lai kodifikācijas priekšlikumā minētajos apsvērumos šāds ieteikums tiktu ņemts vērā. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Veicot kodifikāciju, nedrīkst izdarīt nekādas būtiskas satura izmaiņas. Komiteja ir izskatījusi priekšlikumu un uzskata, ka izskatāmais dokuments pilnībā atbilst minētajam pamatprincipam, ja tiek ņemtas vērā šādas piezīmes:

—

Direktīvas 2001/45/EK 10. un 11. apsvērumā uzmanība pievērsta to darba ņēmēju nepieciešamajai specifiskajai apmācībai, kuri izmanto aprīkojumu, veicot darbu augstumā. Komiteja vēlas, lai kodifikācijas priekšlikumā minētajos apsvērumos šāds ieteikums tiktu ņemts vērā.

| — | Komiteja uzskata, ka minētais priekšlikums jāapspriež konsultatīvajā komitejā drošībai un veselības aizsardzībai darbā saskaņā ar 2003. gada 22. jūlija Padomes lēmumu 2003/C 218/01. Saskaņā ar līdzšinējo praksi šāda apspriešana būtu jāpiemin direktīvas pamatojumā. |
| --- | --- |

—

Komiteja uzskata, ka minētais priekšlikums jāapspriež konsultatīvajā komitejā drošībai un veselības aizsardzībai darbā saskaņā ar 2003. gada 22. jūlija Padomes lēmumu 2003/C 218/01. Saskaņā ar līdzšinējo praksi šāda apspriešana būtu jāpiemin direktīvas pamatojumā.

| 2.2.3 | Ņemot vērā iepriekš minētās piezīmes, Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikumā ir apkopoti spēkā esošie noteikumi, tos padarot saprotamākus un principā neradot problēmas. |
| --- | --- |

2.2.3

Ņemot vērā iepriekš minētās piezīmes, Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikumā ir apkopoti spēkā esošie noteikumi, tos padarot saprotamākus un principā neradot problēmas.

| 2.2.4 | Komiteja būtībā atbalsta izskatāmo priekšlikumu, aicina Komisiju ņemt vērā divas izdarītās atrunas un atbilstoši grozīt attiecīgos apsvērumus, kā arī aicina Parlamentu un Padomi priekšlikumu apstiprināt iespējami ātri. |
| --- | --- |

2.2.4

Komiteja būtībā atbalsta izskatāmo priekšlikumu, aicina Komisiju ņemt vērā divas izdarītās atrunas un atbilstoši grozīt attiecīgos apsvērumus, kā arī aicina Parlamentu un Padomi priekšlikumu apstiprināt iespējami ātri.

Briselē, 2007. gada 15. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Padomes Direktīva 89/655/EEK, Padomes Direktīva 95/63/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/45/EK.

1

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/15

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (kodificēta versija)”

COM(2006) 664 galīgā redakcija — 2006/0222 (COD)

(2007/C 97/07)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 12. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa, kurai tika uzdots sagatavot Komitejas atzinumu minētajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2007. gada 22. janvārī (ziņotājs: VERBOVEN kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007 gada 15. un 16. februārī (15. februāra sēdē), ar 192 balsīm par, 3 balsīm pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komiteja atbalsta izskatāmo priekšlikumu un vēlas, lai Parlaments un Padome to pieņemtu iespējami ātri. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja atbalsta izskatāmo priekšlikumu un vēlas, lai Parlaments un Padome to pieņemtu iespējami ātri.

| 1.2 | Tāpat arī Komiteja atkārtoti aicina dalībvalstis ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Konvenciju Nr. 162 par drošības pasākumiem, izmantojot azbestu. |
| --- | --- |

1.2

Tāpat arī Komiteja atkārtoti aicina dalībvalstis ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Konvenciju Nr. 162 par drošības pasākumiem, izmantojot azbestu.

2.   Pamatojums

2.1   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1.1 | Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1983. gada 19. septembra Direktīvas 83/477/EEK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (otrā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 80/1107/EEK 8. pantu) kodifikāciju. Jaunā direktīva aizstās dažādos tajā ietvertos aktus (1); saskaņā ar Komisijas viedokli tajā tiks pilnībā saglabāts kodificēto aktu saturs, ieviešot tajā tikai tādus formālus grozījumus, kas vajadzīgi kodifikācijas veikšanai. |
| --- | --- |

2.1.1

Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1983. gada 19. septembra Direktīvas 83/477/EEK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (otrā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 80/1107/EEK 8. pantu) kodifikāciju. Jaunā direktīva aizstās dažādos tajā ietvertos aktus (1); saskaņā ar Komisijas viedokli tajā tiks pilnībā saglabāts kodificēto aktu saturs, ieviešot tajā tikai tādus formālus grozījumus, kas vajadzīgi kodifikācijas veikšanai.

2.2   Vispārīgas piezīmes

| 2.2.1 | Pakļaušana azbesta iedarbībai ir nozīmīgs riska faktors attiecībā uz dažādām darba ņēmēju kategorijām, īpaši celtniecības nozarē strādājošiem. Tiek lēsts, ka Eiropā XX gadsimtā ir izmantoti vairāki desmiti miljonu tonnu azbesta. Neraugoties uz to, ka 1999. gadā Eiropas Savienība nolēma aizliegt azbesta izmantošanu, pakļaušana azbesta iedarbībai turpinājās vairākus gadu desmitus, galvenokārt tādēļ, ka liels skaits ēku saturēja azbestu. Turklāt azbestu saturošo ļoti dažādu iekārtu izmešana atkritumos un atkritumu apsaimniekošana arī ir saistīta ar risku pakļaut azbesta iedarbībai. |
| --- | --- |

2.2.1

Pakļaušana azbesta iedarbībai ir nozīmīgs riska faktors attiecībā uz dažādām darba ņēmēju kategorijām, īpaši celtniecības nozarē strādājošiem. Tiek lēsts, ka Eiropā XX gadsimtā ir izmantoti vairāki desmiti miljonu tonnu azbesta. Neraugoties uz to, ka 1999. gadā Eiropas Savienība nolēma aizliegt azbesta izmantošanu, pakļaušana azbesta iedarbībai turpinājās vairākus gadu desmitus, galvenokārt tādēļ, ka liels skaits ēku saturēja azbestu. Turklāt azbestu saturošo ļoti dažādu iekārtu izmešana atkritumos un atkritumu apsaimniekošana arī ir saistīta ar risku pakļaut azbesta iedarbībai.

| 2.2.2 | Komiteja vairākkārt izskatījusi jautājumus saistībā ar azbesta iedarbībai pakļauto darba ņēmēju aizsardzību. Īpaši jāatzīmē 1999. gada 4. martā pieņemtais pašiniciatīvas atzinums (2). |
| --- | --- |

2.2.2

Komiteja vairākkārt izskatījusi jautājumus saistībā ar azbesta iedarbībai pakļauto darba ņēmēju aizsardzību. Īpaši jāatzīmē 1999. gada 4. martā pieņemtais pašiniciatīvas atzinums (2).

| 2.2.3 | Pirmā direktīva, kas paredzēta darba ņēmēju aizsardzībai pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai, izstrādāta 1983. gadā. Tā tikusi vairākkārt grozīta, lai paplašinātu tās piemērošanas jomu, sekmētu profilakses pasākumus un samazinātu pakļaušanas robežvērtības. Minētā vairākkārtējā pārskatīšana var radīt grūtības personām, uz kurām attiecas minētais tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

2.2.3

Pirmā direktīva, kas paredzēta darba ņēmēju aizsardzībai pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai, izstrādāta 1983. gadā. Tā tikusi vairākkārt grozīta, lai paplašinātu tās piemērošanas jomu, sekmētu profilakses pasākumus un samazinātu pakļaušanas robežvērtības. Minētā vairākkārtējā pārskatīšana var radīt grūtības personām, uz kurām attiecas minētais tiesiskais regulējums.

| 2.2.4 | Kodifikācija nedrīkst izraisīt būtiskas satura izmaiņas. Komiteja ir izskatījusi priekšlikumu un uzskata, ka izskatāmais dokuments pilnībā atbilst minētajam pamatprincipam. Tajā apkopoti dažādi spēkā esošie noteikumi, tos padarot saprotamākus, kas nerada nekādas vērā ņemamas problēmas. |
| --- | --- |

2.2.4

Kodifikācija nedrīkst izraisīt būtiskas satura izmaiņas. Komiteja ir izskatījusi priekšlikumu un uzskata, ka izskatāmais dokuments pilnībā atbilst minētajam pamatprincipam. Tajā apkopoti dažādi spēkā esošie noteikumi, tos padarot saprotamākus, kas nerada nekādas vērā ņemamas problēmas.

| 2.2.5 | Komiteja aicina Komisiju iespējami ātri sarīkot apspriedes ar darba devējiem un darbiniekiem un Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju. |
| --- | --- |

2.2.5

Komiteja aicina Komisiju iespējami ātri sarīkot apspriedes ar darba devējiem un darbiniekiem un Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju.

| 2.2.6 | Komiteja atbalsta izskatāmo priekšlikumu un vēlas, lai Parlaments un Padome to pieņemtu iespējami ātri. |
| --- | --- |

2.2.6

Komiteja atbalsta izskatāmo priekšlikumu un vēlas, lai Parlaments un Padome to pieņemtu iespējami ātri.

2.3   Īpašas piezīmes

| 2.3.1 | Komiteja atgādina par savu 1999. gada 4. martā pieņemto atzinumu un īpaši uzsver aicinājumu dalībvalstīm ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Konvenciju Nr. 162 par drošības pasākumiem, izmantojot azbestu. Šobrīd to ir ratificējušas tikai 10 no 27 dalībvalstīm. Eiropas Savienības dalībvalstīm ratificējot ILO Konvenciju, tā būs galvenais vispasaules mēroga instruments darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzībai. |
| --- | --- |

2.3.1

Komiteja atgādina par savu 1999. gada 4. martā pieņemto atzinumu un īpaši uzsver aicinājumu dalībvalstīm ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Konvenciju Nr. 162 par drošības pasākumiem, izmantojot azbestu. Šobrīd to ir ratificējušas tikai 10 no 27 dalībvalstīm. Eiropas Savienības dalībvalstīm ratificējot ILO Konvenciju, tā būs galvenais vispasaules mēroga instruments darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzībai.

Briselē, 2007. gada 15. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Padomes Direktīvu 83/477/EEK, Padomes Direktīvu 91/382/EEK, Padomes Direktīvu 98/24/EK (tikai 13. pantu) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/18/EK.

1

(2)  OV C 138, 18.5.1999, 24. lpp.

2

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/16

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Eiropas politika loģistikas jomā”

(2007/C 97/08)

ES Somijas prezidentūras vārdā Somijas Ārējās tirdzniecības un attīstības ministre Mari Kiviniemi kdze saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 17. novembra vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt atzinumu par tematu “Eiropas politika loģistikas jomā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2007. gada 11. janvārī. Ziņotājs — Ranocchiari kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februārī (15. februāra sēdē), ar 82 balsīm par, 5 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ieteikumi un secinājumi

| 1.1 | Efektīva transporta sistēma ir būtisks Eiropas konkurētspējas saglabāšanas un palielināšanas priekšnoteikums. Lai pārvaldītu sarežģītās transporta plūsmas mūsdienu sabiedrībā, jānodrošina augsta visu transporta veidu efektivitāte un teicama to sadarbība. Progresīvi un integrēti loģistikas risinājumi var sekmēt kravas pārvadājumu optimizāciju, tādējādi veicinot izaugsmi un palielinot Eiropas konkurētspēju pasaulē. |
| --- | --- |

1.1

Efektīva transporta sistēma ir būtisks Eiropas konkurētspējas saglabāšanas un palielināšanas priekšnoteikums. Lai pārvaldītu sarežģītās transporta plūsmas mūsdienu sabiedrībā, jānodrošina augsta visu transporta veidu efektivitāte un teicama to sadarbība. Progresīvi un integrēti loģistikas risinājumi var sekmēt kravas pārvadājumu optimizāciju, tādējādi veicinot izaugsmi un palielinot Eiropas konkurētspēju pasaulē.

| 1.2 | Somijas prezidentūras iniciatīva un Komisijas paziņojums, kas publicēts šā gada jūnijā (1), liecina, ka efektīva loģistika ļauj nostiprināt un lietderīgi izmantot vides aizsardzības un konkurences sinerģiju. To var panākt, optimizējot transportlīdzekļu un infrastruktūras racionālu izmantošanu, lai samazinātu nevajadzīgu transporta pārvadājumu apjomu. Tādēļ EESK uzskata, ka ir jāveic uz attīstību orientēts darbs, ņemot vērā visu iesaistīto pušu, proti, loģistikas uzņēmumu un tajos strādājošo, kā arī loģistikas pakalpojumus izmantojošo uzņēmumu un to darbinieku, kā arī iestāžu un organizāciju zināšanas. |
| --- | --- |

1.2

Somijas prezidentūras iniciatīva un Komisijas paziņojums, kas publicēts šā gada jūnijā (1), liecina, ka efektīva loģistika ļauj nostiprināt un lietderīgi izmantot vides aizsardzības un konkurences sinerģiju. To var panākt, optimizējot transportlīdzekļu un infrastruktūras racionālu izmantošanu, lai samazinātu nevajadzīgu transporta pārvadājumu apjomu. Tādēļ EESK uzskata, ka ir jāveic uz attīstību orientēts darbs, ņemot vērā visu iesaistīto pušu, proti, loģistikas uzņēmumu un tajos strādājošo, kā arī loģistikas pakalpojumus izmantojošo uzņēmumu un to darbinieku, kā arī iestāžu un organizāciju zināšanas.

| 1.3 | Šādam darbam jānotiek atbilstīgi Komisijas izstrādātam stratēģiskam plānam, kā ar loģistikas palīdzību veicināt izaugsmi un palielināt konkurētspēju. Plānā skaidri jādefinē iestāžu un uzņēmumu uzdevumi. Plānam jāaptver visi transporta veidi, un tajā jāņem vērā gan ekonomiskie, gan ar transporta politiku, sociālām interesēm un vides aizsardzību saistītie faktori, kā arī reģionālās īpatnības. |
| --- | --- |

1.3

Šādam darbam jānotiek atbilstīgi Komisijas izstrādātam stratēģiskam plānam, kā ar loģistikas palīdzību veicināt izaugsmi un palielināt konkurētspēju. Plānā skaidri jādefinē iestāžu un uzņēmumu uzdevumi. Plānam jāaptver visi transporta veidi, un tajā jāņem vērā gan ekonomiskie, gan ar transporta politiku, sociālām interesēm un vides aizsardzību saistītie faktori, kā arī reģionālās īpatnības.

| 1.4 | Transporta loģistika ir nozare, kurā ir nepieciešams augsts darbinieku un vadības kvalifikācijas un izglītības līmenis. Tādēļ minētajā plānā izsmeļoši jāiztirzā tas, kādi priekšnoteikumi ir jārada, lai nodrošinātu iespējas apgūt loģistiku vidējās un augstākās mācību iestādēs. Jāanalizē arī tas, kāds atbalsts jāsniedz izpētei un izstrādei infrastruktūras jomā. |
| --- | --- |

1.4

Transporta loģistika ir nozare, kurā ir nepieciešams augsts darbinieku un vadības kvalifikācijas un izglītības līmenis. Tādēļ minētajā plānā izsmeļoši jāiztirzā tas, kādi priekšnoteikumi ir jārada, lai nodrošinātu iespējas apgūt loģistiku vidējās un augstākās mācību iestādēs. Jāanalizē arī tas, kāds atbalsts jāsniedz izpētei un izstrādei infrastruktūras jomā.

| 1.5 | Šajā kontekstā darba tirgum var būt svarīga nozīme tādu loģistikas pakalpojumu nodrošināšanā un attīstībā, kas veicina konkurētspēju un atbilst industrijas vajadzībām. Uzturot nepārtrauktu dialogu, sociālie partneri var sekmēt loģistikas darba tirgus procedūras un darbību. Pastāvīgu darba vietu un labu darba nosacījumu nodrošināšana, kā arī darba ražīguma palielināšana ir uzskatāmi par savstarpēji saistītiem mērķiem. |
| --- | --- |

1.5

Šajā kontekstā darba tirgum var būt svarīga nozīme tādu loģistikas pakalpojumu nodrošināšanā un attīstībā, kas veicina konkurētspēju un atbilst industrijas vajadzībām. Uzturot nepārtrauktu dialogu, sociālie partneri var sekmēt loģistikas darba tirgus procedūras un darbību. Pastāvīgu darba vietu un labu darba nosacījumu nodrošināšana, kā arī darba ražīguma palielināšana ir uzskatāmi par savstarpēji saistītiem mērķiem.

| 1.6 | Dažu ES transporta koridoru pārslodzes problēmu Komisija agrāk mēģināja atrisināt, regulējot dažādos transporta veidus pārstāvošo pārvadātāju daļu pārvadājumu tirgū atbilstīgi 1998. gada rādītājiem, tomēr šķiet, ka šāds risinājums vairs neatbilst pašreizējai situācijai pārvadājumu tirgū. |
| --- | --- |

1.6

Dažu ES transporta koridoru pārslodzes problēmu Komisija agrāk mēģināja atrisināt, regulējot dažādos transporta veidus pārstāvošo pārvadātāju daļu pārvadājumu tirgū atbilstīgi 1998. gada rādītājiem, tomēr šķiet, ka šāds risinājums vairs neatbilst pašreizējai situācijai pārvadājumu tirgū.

| 1.7 | Tagad svarīgs uzdevums ir panākt dažādos transporta veidus pārstāvošo pārvadātāju sadarbību (kad vien tas ir iespējams), lai pilnībā varētu izmantot katra atsevišķā transporta veida efektivitāti un piemērotību. To izdosies paveikt, ja tiks radīti atbilstoši tehniski, praktiski un ekonomiski priekšnoteikumi. ES uzdevums ir izstrādāt kopīgu politiku, kas rada minētos priekšnoteikumus vai tos pilnveido. Tas nozīmē arī to, ka turpmākajai politikai jābūt vērstai uz drošas, videi nekaitīgas un vides aizsardzības ziņā efektīvas transporta sistēmas izveidošanu. |
| --- | --- |

1.7

Tagad svarīgs uzdevums ir panākt dažādos transporta veidus pārstāvošo pārvadātāju sadarbību (kad vien tas ir iespējams), lai pilnībā varētu izmantot katra atsevišķā transporta veida efektivitāti un piemērotību. To izdosies paveikt, ja tiks radīti atbilstoši tehniski, praktiski un ekonomiski priekšnoteikumi. ES uzdevums ir izstrādāt kopīgu politiku, kas rada minētos priekšnoteikumus vai tos pilnveido. Tas nozīmē arī to, ka turpmākajai politikai jābūt vērstai uz drošas, videi nekaitīgas un vides aizsardzības ziņā efektīvas transporta sistēmas izveidošanu.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1 | Somija ir vērsusies pie EESK ar lūgumu izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Eiropas politika loģistikas jomā”, norādot vairākus iemeslus, kādēļ attīstība minētajā jomā ir tik svarīga Eiropas konkurētspējas paaugstināšanai. Tie ir šādi: |
| --- | --- |

2.1

Somija ir vērsusies pie EESK ar lūgumu izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Eiropas politika loģistikas jomā”, norādot vairākus iemeslus, kādēļ attīstība minētajā jomā ir tik svarīga Eiropas konkurētspējas paaugstināšanai. Tie ir šādi:

| 2.2 | Pasaules ekonomika atrodas pārejas periodā. Globalizācijas pēdējais posms sākās deviņdesmitajos gados, kad Āzijas valstis, kurās notika strauja ekonomikas izaugsme, iesaistījās starptautiskajā tirgus saimniecībā. Tas izraisīja gan ražošanas, gan pakalpojumu uzņēmumu pārvietošanos uz minēto reģionu. ES paplašināšanās, ES kaimiņvalstu ekonomiskā izaugsme un Krievijas ekonomikas atveseļošanās izraisījusi strukturālas pārmaiņas Eiropas rūpnieciskajā ražošanā un pakalpojumu tirgos. ES ir jāspēj ātri un mērķtiecīgi reaģēt uz šiem izaicinājumiem, kā to paredz Lisabonas stratēģija. |
| --- | --- |

2.2

Pasaules ekonomika atrodas pārejas periodā. Globalizācijas pēdējais posms sākās deviņdesmitajos gados, kad Āzijas valstis, kurās notika strauja ekonomikas izaugsme, iesaistījās starptautiskajā tirgus saimniecībā. Tas izraisīja gan ražošanas, gan pakalpojumu uzņēmumu pārvietošanos uz minēto reģionu. ES paplašināšanās, ES kaimiņvalstu ekonomiskā izaugsme un Krievijas ekonomikas atveseļošanās izraisījusi strukturālas pārmaiņas Eiropas rūpnieciskajā ražošanā un pakalpojumu tirgos. ES ir jāspēj ātri un mērķtiecīgi reaģēt uz šiem izaicinājumiem, kā to paredz Lisabonas stratēģija.

| 2.3 | Minētās attīstības tendences ietekmē arī Eiropas transporta nozari. Pirmkārt, visu dalībvalstu transporta tirgi ir sekmīgi jāintegrē Kopienas transporta tirgū. Īpaša uzmanība jāpievērš valstīm, kuru transporta sistēma no tās tehniskā izpildījuma viedokļa joprojām ir integrēta bijušās PSRS transporta sistēmā. Otrkārt, ir jālikvidē atlikušie šķēršļi, kas kavē transporta pakalpojumu sniegšanu ES, un efektīvi jāorganizē transporta procedūras. Treškārt, ir jāattīsta transporta savienojumi ar ES kaimiņvalstīm, lai pilnībā izmantotu iespējas, ko paver minēto valstu ekonomiskā attīstība. Trūkumi, kas vērojami uz robežas ar ES neietilpstošām valstīm, ir tādi, kas pierāda šo problēmu risināšanas svarīgumu. Kravu pārvadājumus bieži veic pāri ES ārējām robežām, tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiktu pievērsta uzmanība atbilstīgas infrastruktūras un tehnoloģiju attīstīšanai gan ES, gan valstīs, kas nav ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

2.3

Minētās attīstības tendences ietekmē arī Eiropas transporta nozari. Pirmkārt, visu dalībvalstu transporta tirgi ir sekmīgi jāintegrē Kopienas transporta tirgū. Īpaša uzmanība jāpievērš valstīm, kuru transporta sistēma no tās tehniskā izpildījuma viedokļa joprojām ir integrēta bijušās PSRS transporta sistēmā. Otrkārt, ir jālikvidē atlikušie šķēršļi, kas kavē transporta pakalpojumu sniegšanu ES, un efektīvi jāorganizē transporta procedūras. Treškārt, ir jāattīsta transporta savienojumi ar ES kaimiņvalstīm, lai pilnībā izmantotu iespējas, ko paver minēto valstu ekonomiskā attīstība. Trūkumi, kas vērojami uz robežas ar ES neietilpstošām valstīm, ir tādi, kas pierāda šo problēmu risināšanas svarīgumu. Kravu pārvadājumus bieži veic pāri ES ārējām robežām, tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiktu pievērsta uzmanība atbilstīgas infrastruktūras un tehnoloģiju attīstīšanai gan ES, gan valstīs, kas nav ES dalībvalstis.

| 2.4 | Viens no Lisabonas stratēģijas mērķiem ir padarīt Eiropas ekonomiku par viskonkurētspējīgāko pasaulē. Modernai, labi funkcionējošai transporta sistēmai ir ļoti svarīga nozīme ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības nodrošināšanā. Tomēr, lai paaugstinātu ES uzņēmumu konkurētspēju, ir jāveido vēl kvalitatīvāka, precīzāka un efektīvāka transporta sistēma. Tajā pat laikā straujais preču pārvadājumu apjoma pieaugums, īpaši pa autoceļiem, rada pārslodzi daudzos Eiropas reģionos. Tādēļ Eiropas rūpniecībai rodas papildu izmaksas. Turklāt šādas nevēlamas attīstības tendences negatīvi ietekmē vidi. |
| --- | --- |

2.4

Viens no Lisabonas stratēģijas mērķiem ir padarīt Eiropas ekonomiku par viskonkurētspējīgāko pasaulē. Modernai, labi funkcionējošai transporta sistēmai ir ļoti svarīga nozīme ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības nodrošināšanā. Tomēr, lai paaugstinātu ES uzņēmumu konkurētspēju, ir jāveido vēl kvalitatīvāka, precīzāka un efektīvāka transporta sistēma. Tajā pat laikā straujais preču pārvadājumu apjoma pieaugums, īpaši pa autoceļiem, rada pārslodzi daudzos Eiropas reģionos. Tādēļ Eiropas rūpniecībai rodas papildu izmaksas. Turklāt šādas nevēlamas attīstības tendences negatīvi ietekmē vidi.

| 2.5 | ES veltījusi daudz pūļu, lai atvērtu loģistikas pakalpojumu tirgu un integrētu Eiropas transporta tīklus. Tomēr līdzšinējie rezultāti vēl nav apmierinoši, un turpmāko attīstību joprojām kavē daudzi šķēršļi. ES transporta politikā loģistikai nav veltīta pienācīga uzmanība, kaut gan rūpniecībā un tirdzniecībā loģistikas izmaksas ir ievērojamas un veido ievērojamu uzņēmumu kopējā apgrozījuma daļu. Eiropas loģistikas nozare ir arī nozīmīgs darba devējs. |
| --- | --- |

2.5

ES veltījusi daudz pūļu, lai atvērtu loģistikas pakalpojumu tirgu un integrētu Eiropas transporta tīklus. Tomēr līdzšinējie rezultāti vēl nav apmierinoši, un turpmāko attīstību joprojām kavē daudzi šķēršļi. ES transporta politikā loģistikai nav veltīta pienācīga uzmanība, kaut gan rūpniecībā un tirdzniecībā loģistikas izmaksas ir ievērojamas un veido ievērojamu uzņēmumu kopējā apgrozījuma daļu. Eiropas loģistikas nozare ir arī nozīmīgs darba devējs.

| 2.6 | Efektīva loģistika ir instruments, kas ļauj pastiprināt un izmantot vides aizsardzības un konkurētspējas pozitīvo sinerģiju. To var panākt, optimizējot transportlīdzekļu un infrastruktūras racionālu izmantošanu, lai samazinātu nevajadzīgu transporta pārvadājumu apjomu. |
| --- | --- |

2.6

Efektīva loģistika ir instruments, kas ļauj pastiprināt un izmantot vides aizsardzības un konkurētspējas pozitīvo sinerģiju. To var panākt, optimizējot transportlīdzekļu un infrastruktūras racionālu izmantošanu, lai samazinātu nevajadzīgu transporta pārvadājumu apjomu.

| 2.7 | Labāka loģistika var arī pozitīvi ietekmēt ES reģionālo attīstību, jo tā samazina ģeogrāfiskā izvietojuma nozīmi un tādējādi veicina reģionālo ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju; transporta loģistikai var būt svarīga nozīme ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanā. |
| --- | --- |

2.7

Labāka loģistika var arī pozitīvi ietekmēt ES reģionālo attīstību, jo tā samazina ģeogrāfiskā izvietojuma nozīmi un tādējādi veicina reģionālo ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju; transporta loģistikai var būt svarīga nozīme ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanā.

3.   Ievads

| 3.1 | Pēc Somijas un Eiropas Komisijas apspriešanās Komisija nolēma 2006. gada jūnijā publicēt paziņojumu “Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors” (2). Minētajā dokumentā aplūkoti loģistikas un transporta politikas ciešākas saiknes priekšnoteikumi. |
| --- | --- |

3.1

Pēc Somijas un Eiropas Komisijas apspriešanās Komisija nolēma 2006. gada jūnijā publicēt paziņojumu “Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors” (2). Minētajā dokumentā aplūkoti loģistikas un transporta politikas ciešākas saiknes priekšnoteikumi.

| 3.2 | Komisija 2006. gada martā publicētajā apspriedes dokumentā (3) ir pievērsusies dažiem jautājumiem, kas ir saistīti ar iepriekš minēto paziņojumu. Minētajā dokumentā aplūkota loģistikas jomas attīstība nākotnē un tās nozīme ES transporta nozares vienmērīgas darbības nodrošināšanā, skaidri uzsverot ievirzi uz vairākveidu pārvadājumiem un dažādos transporta veidus pārstāvošo pārvadātāju sadarbību. |
| --- | --- |

3.2

Komisija 2006. gada martā publicētajā apspriedes dokumentā (3) ir pievērsusies dažiem jautājumiem, kas ir saistīti ar iepriekš minēto paziņojumu. Minētajā dokumentā aplūkota loģistikas jomas attīstība nākotnē un tās nozīme ES transporta nozares vienmērīgas darbības nodrošināšanā, skaidri uzsverot ievirzi uz vairākveidu pārvadājumiem un dažādos transporta veidus pārstāvošo pārvadātāju sadarbību.

| 3.3 | Minētajā dokumentā ir norādīts, ka, salīdzinot IKP un loģistikas izdevumus, tostarp pārvadājumos starp Eiropu (15 valstu ES) un Ziemeļameriku, kļūst skaidrs, ka loģistikas izdevumu īpatsvars IKP Eiropā ir palielinājies no 12,2 % 1998. gadā līdz 13,3 % 2002. gadā. Tajā pašā laikposmā loģistikas izdevumi Ziemeļamerikā ir samazinājušies no 11 % līdz 9,9 %. |
| --- | --- |

3.3

Minētajā dokumentā ir norādīts, ka, salīdzinot IKP un loģistikas izdevumus, tostarp pārvadājumos starp Eiropu (15 valstu ES) un Ziemeļameriku, kļūst skaidrs, ka loģistikas izdevumu īpatsvars IKP Eiropā ir palielinājies no 12,2 % 1998. gadā līdz 13,3 % 2002. gadā. Tajā pašā laikposmā loģistikas izdevumi Ziemeļamerikā ir samazinājušies no 11 % līdz 9,9 %.

| 3.4 | Apspriedes dokumentā Komisija norāda arī uz pasākumiem, kurus tā ir veikusi agrāk. Pēdējo gadu laikā vairāki pētniecības un tehnoloģiju izstrādes (PTI) projekti ir veltīti vairākveidu pārvadājumiem un loģistikai. Minēto projektu mērķis ir palielināt izpratni par saikni starp loģistikas jomā pieņemtajiem lēmumiem un transporta pakalpojumiem (4). |
| --- | --- |

3.4

Apspriedes dokumentā Komisija norāda arī uz pasākumiem, kurus tā ir veikusi agrāk. Pēdējo gadu laikā vairāki pētniecības un tehnoloģiju izstrādes (PTI) projekti ir veltīti vairākveidu pārvadājumiem un loģistikai. Minēto projektu mērķis ir palielināt izpratni par saikni starp loģistikas jomā pieņemtajiem lēmumiem un transporta pakalpojumiem (4).

| 3.5 | Komisijas 2001. gada Baltajā grāmatā (5) ir apkopota svarīgākā informācija par ES transporta sistēmu un izvirzītas idejas un priekšlikumi transporta sistēmas uzlabošanai līdz 2010. gadam. Baltajā grāmatā izvirzīti kvantitatīvi mērķi saistībā ar dažādu transporta veidu izmantošanu. Līdz 2010. gadam ir jāatjauno dažādo transporta veidu tirgus daļu līdzsvars un jāpanāk, ka tas ir tāds pats kā 1998. gadā. Tika uzsvērta vairākveidu pārvadājumu nozīme, t.i., dažādu transporta veidu sadarbība, it īpaši veicot liela attāluma preču pārvadājumus Eiropā. Izvirzīts mērķis vairāk preču pārvadāt pa dzelzceļu un ūdensceļiem. Programma Marco Polo ir viens no šā mērķa sasniegšanas līdzekļiem. Taču, lai minēto mērķi sasniegtu, ir jārada tādi izdevīgi tehniski un loģistiski risinājumi, kas ļauj īstenot tiešo piegāžu (“door-to-door ”—“no durvīm līdz durvīm”) koncepciju. Baltajā grāmatā ir norādīts, ka preču pārkraušanas radītie laika zudumi un papildu izmaksas ietekmē konkurētspēju un ka izdevīgākā stāvoklī ir autopārvadātāji, jo sazarotais autoceļu tīkls nodrošina iespēju nogādāt preces praktiski līdz jebkuram galamērķim. Iepriekšminētās piezīmes par to, ka autoceļu infrastruktūra ir attīstīta, attiecas galvenokārt uz 15 valstu ES. Jaunajās dalībvalstīs autoceļu tīkls ir vājāk attīstīts un bieži vien nekvalitatīvs. Šajās dalībvalstīs ir ievērojams transporta sistēmas attīstības potenciāls, kas būtu jāizmanto, atbalstot ieguldījumus dzelzceļa infrastruktūrā. |
| --- | --- |

3.5

Komisijas 2001. gada Baltajā grāmatā (5) ir apkopota svarīgākā informācija par ES transporta sistēmu un izvirzītas idejas un priekšlikumi transporta sistēmas uzlabošanai līdz 2010. gadam. Baltajā grāmatā izvirzīti kvantitatīvi mērķi saistībā ar dažādu transporta veidu izmantošanu. Līdz 2010. gadam ir jāatjauno dažādo transporta veidu tirgus daļu līdzsvars un jāpanāk, ka tas ir tāds pats kā 1998. gadā. Tika uzsvērta vairākveidu pārvadājumu nozīme, t.i., dažādu transporta veidu sadarbība, it īpaši veicot liela attāluma preču pārvadājumus Eiropā. Izvirzīts mērķis vairāk preču pārvadāt pa dzelzceļu un ūdensceļiem. Programma Marco Polo ir viens no šā mērķa sasniegšanas līdzekļiem. Taču, lai minēto mērķi sasniegtu, ir jārada tādi izdevīgi tehniski un loģistiski risinājumi, kas ļauj īstenot tiešo piegāžu (“door-to-door ”—“no durvīm līdz durvīm”) koncepciju. Baltajā grāmatā ir norādīts, ka preču pārkraušanas radītie laika zudumi un papildu izmaksas ietekmē konkurētspēju un ka izdevīgākā stāvoklī ir autopārvadātāji, jo sazarotais autoceļu tīkls nodrošina iespēju nogādāt preces praktiski līdz jebkuram galamērķim. Iepriekšminētās piezīmes par to, ka autoceļu infrastruktūra ir attīstīta, attiecas galvenokārt uz 15 valstu ES. Jaunajās dalībvalstīs autoceļu tīkls ir vājāk attīstīts un bieži vien nekvalitatīvs. Šajās dalībvalstīs ir ievērojams transporta sistēmas attīstības potenciāls, kas būtu jāizmanto, atbalstot ieguldījumus dzelzceļa infrastruktūrā.

| 3.6 | Komisijas paziņojumā (6) par Baltās grāmatas vidusposma pārskatu apstiprināts, ka komodalitāte ir svarīga, un šķiet, ka minētais paziņojums ir pragmatiskāks attiecībā pret līdzsvara nodrošināšanu starp dažādiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

3.6

Komisijas paziņojumā (6) par Baltās grāmatas vidusposma pārskatu apstiprināts, ka komodalitāte ir svarīga, un šķiet, ka minētais paziņojums ir pragmatiskāks attiecībā pret līdzsvara nodrošināšanu starp dažādiem transporta veidiem.

4.   Turpmākā Eiropas loģistikas politika un loģistikas nozares attīstības tendences — viena no Somijas prezidentūras prioritātēm

| 4.1 | Somija iesniegusi Komisijai vairākus sagatavošanas dokumentus, tajā skaitā arī pētījumu par jaunākajām tendencēm loģistikas jomā un tā saucamā EULOG (Eiropas reģionālo tīklu loģistika) projekta izvērtējumu. Projekta mērķis bija izstrādāt darba dokumentu, kas vispusīgi atspoguļotu labāko zināšanu kopumu par Eiropas transporta loģistikas vēlamo attīstību nākotnē un tās nodrošināšanai nepieciešamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

4.1

Somija iesniegusi Komisijai vairākus sagatavošanas dokumentus, tajā skaitā arī pētījumu par jaunākajām tendencēm loģistikas jomā un tā saucamā EULOG (Eiropas reģionālo tīklu loģistika) projekta izvērtējumu. Projekta mērķis bija izstrādāt darba dokumentu, kas vispusīgi atspoguļotu labāko zināšanu kopumu par Eiropas transporta loģistikas vēlamo attīstību nākotnē un tās nodrošināšanai nepieciešamajiem pasākumiem.

| 4.2 | Ražošanas apjoms pieaugs, īpaši tādās valstīs, kuru ekonomika strauji attīstās, proti, Ķīnā, Indijā, Brazīlijā un Krievijā. Palielināsies pārvadājamo preču daudzums un pārvadājumu attālumi. Globālo piegādes ķēžu kontrole ir saistīta augstām izmaksām, un tāpēc ir iespējams, ka lēmumu pieņemšana turpmāk notiks Āzijā. Pastiprināsies ekonomisko reģionu konkurence, un tāpēc infrastruktūras veiktspēja būs arvien svarīgāks to konkurētspējas faktors. Ražošanas un patēriņa pieaugums Austrumeiropā liek kravu pārvadāšanai izmantot ne tikai autotransportu, bet arī citus transporta veidus. Ārkārtīgi svarīga kļūst vairākveidu pārvadājumu kravu pārkraušanas centru attīstība šajā reģionā esošajās dalībvalstīs, kas atrodas pie ES ārējās robežas. Tādēļ būs jāoptimizē ES transporta sistēmas darbības izmaksas. ES iestādēm būtu jāatbalsta šī pozitīvā tendence un jāsekmē videi nekaitīgi transporta veidi kā ilgtspējīgas attīstības sastāvdaļa. |
| --- | --- |

4.2

Ražošanas apjoms pieaugs, īpaši tādās valstīs, kuru ekonomika strauji attīstās, proti, Ķīnā, Indijā, Brazīlijā un Krievijā. Palielināsies pārvadājamo preču daudzums un pārvadājumu attālumi. Globālo piegādes ķēžu kontrole ir saistīta augstām izmaksām, un tāpēc ir iespējams, ka lēmumu pieņemšana turpmāk notiks Āzijā. Pastiprināsies ekonomisko reģionu konkurence, un tāpēc infrastruktūras veiktspēja būs arvien svarīgāks to konkurētspējas faktors. Ražošanas un patēriņa pieaugums Austrumeiropā liek kravu pārvadāšanai izmantot ne tikai autotransportu, bet arī citus transporta veidus. Ārkārtīgi svarīga kļūst vairākveidu pārvadājumu kravu pārkraušanas centru attīstība šajā reģionā esošajās dalībvalstīs, kas atrodas pie ES ārējās robežas. Tādēļ būs jāoptimizē ES transporta sistēmas darbības izmaksas. ES iestādēm būtu jāatbalsta šī pozitīvā tendence un jāsekmē videi nekaitīgi transporta veidi kā ilgtspējīgas attīstības sastāvdaļa.

| 4.3 | Ražošanā un pakalpojumu sfērā piegādes ķēdes ir veidotas atbilstoši klientu vajadzībām. Piegādes ķēdes atšķiras ne tikai pēc attiecīgo produktu rakstura, bet arī pēc klientu vajadzībām un prasībām. Sistēmas integrācijai piemīt gan tehnoloģisks, gan organizatorisks raksturs, un tā ir balstīta uz zināšanām. Lai izveidotu piegādes tīklus, ir nepieciešama gan produktu, gan procesu inovācija. Rietumvalstīs pieaug pakalpojumu nozares īpatsvars, savukārt ražošana pārvietojas uz citām tīkla daļām. Ir nepieciešama precīza informācija par produktu un pakalpojumu ietekmi uz vidi. Tādēļ kravu kustības izsekošanai būs arvien lielāka nozīme efektivitātes paaugstināšanas, kā arī atkritumu rašanās samazināšanas jomā. Palielināsies atgriezeniskās loģistikas (reverse logistic) nozīme, jo izlietotos produktus nāksies utilizēt vai iznīcināt kontrolētā veidā. |
| --- | --- |

4.3

Ražošanā un pakalpojumu sfērā piegādes ķēdes ir veidotas atbilstoši klientu vajadzībām. Piegādes ķēdes atšķiras ne tikai pēc attiecīgo produktu rakstura, bet arī pēc klientu vajadzībām un prasībām. Sistēmas integrācijai piemīt gan tehnoloģisks, gan organizatorisks raksturs, un tā ir balstīta uz zināšanām. Lai izveidotu piegādes tīklus, ir nepieciešama gan produktu, gan procesu inovācija. Rietumvalstīs pieaug pakalpojumu nozares īpatsvars, savukārt ražošana pārvietojas uz citām tīkla daļām. Ir nepieciešama precīza informācija par produktu un pakalpojumu ietekmi uz vidi. Tādēļ kravu kustības izsekošanai būs arvien lielāka nozīme efektivitātes paaugstināšanas, kā arī atkritumu rašanās samazināšanas jomā. Palielināsies atgriezeniskās loģistikas (reverse logistic) nozīme, jo izlietotos produktus nāksies utilizēt vai iznīcināt kontrolētā veidā.

| 4.4 | Informācijas un komunikāciju sistēmas ļauj kontrolēt vitālās informācijas plūsmas starp piegādes ķēžu plānošanas, vadības un izpildes līmeni. Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas dod iespēju uzlabot loģistikas drošības un servisa līmeni, vienlaicīgi samazinot izmaksas. Vajadzīgas jaunas inteliģentas tehnoloģijas un standartizētas saskarnes. Radiofrekvenču identifikācijas plašāka ieviešana ļauj būtiski uzlabot sūtījumu izsekojamību un drošību. |
| --- | --- |

4.4

Informācijas un komunikāciju sistēmas ļauj kontrolēt vitālās informācijas plūsmas starp piegādes ķēžu plānošanas, vadības un izpildes līmeni. Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas dod iespēju uzlabot loģistikas drošības un servisa līmeni, vienlaicīgi samazinot izmaksas. Vajadzīgas jaunas inteliģentas tehnoloģijas un standartizētas saskarnes. Radiofrekvenču identifikācijas plašāka ieviešana ļauj būtiski uzlabot sūtījumu izsekojamību un drošību.

| 4.5 | Vienmēr svarīga nozīme ir rentabilitātei. Transporta izmaksas palielināsies darbaspēka izmaksu un naftas cenu pieauguma, kā arī satiksmes plūsmas pārslodzes, nodevu par infrastruktūras izmantošanu un arvien stingrāku drošības prasību dēļ. Rentabilitāti ietekmēs arī atgriezeniskā loģistika. Loģistikas izmaksas ne vienmēr ir pietiekami zināmas, un tādējādi lēmumi tiek pieņemti, pamatojoties uz neprecīzu informāciju. Ir jāizstrādā patieso izmaksu aprēķināšanas modeļi. Loģistikas izmaksas būtu iekļaujamas uzņēmumu galvenajos darbības rādītājos. Šajā sakarā būtiska nozīme patieso loģistikas izmaksu aprēķināšanā būs izmaksu aprēķināšanas modelim, kurā ir ņemtas vērā arī ārējās izmaksas un infrastruktūras izmantošanas izmaksas un ko ir izstrādājusi Eiropas Komisija saistībā ar Direktīvas par Eiropas uzlīmi īstenošanu. |
| --- | --- |

4.5

Vienmēr svarīga nozīme ir rentabilitātei. Transporta izmaksas palielināsies darbaspēka izmaksu un naftas cenu pieauguma, kā arī satiksmes plūsmas pārslodzes, nodevu par infrastruktūras izmantošanu un arvien stingrāku drošības prasību dēļ. Rentabilitāti ietekmēs arī atgriezeniskā loģistika. Loģistikas izmaksas ne vienmēr ir pietiekami zināmas, un tādējādi lēmumi tiek pieņemti, pamatojoties uz neprecīzu informāciju. Ir jāizstrādā patieso izmaksu aprēķināšanas modeļi. Loģistikas izmaksas būtu iekļaujamas uzņēmumu galvenajos darbības rādītājos. Šajā sakarā būtiska nozīme patieso loģistikas izmaksu aprēķināšanā būs izmaksu aprēķināšanas modelim, kurā ir ņemtas vērā arī ārējās izmaksas un infrastruktūras izmantošanas izmaksas un ko ir izstrādājusi Eiropas Komisija saistībā ar Direktīvas par Eiropas uzlīmi īstenošanu.

| 4.6 | Valsts politikas mērķis ir radīt tādu darbības vidi, kas veicina tirdzniecības un rūpniecības konkurētspēju. Regulācija ir Eiropas sociālās tirgus ekonomikas nepieciešama sastāvdaļa, tomēr tai jābūt saprātīgai un jāveicina attīstība un konkurētspēja. Lai likvidētu šķēršļus, kas kavē kopējā tirgus attīstību, ir jāsaskaņo politika un normatīvie akti, kā arī jāveic ieguldījumi infrastruktūrā. Kaut gan reģionālo pašvaldību loma transporta jomas regulācijā arvien pieaugs, tām ir jāņem vērā arī darbības vides attīstības tendences pasaulē. |
| --- | --- |

4.6

Valsts politikas mērķis ir radīt tādu darbības vidi, kas veicina tirdzniecības un rūpniecības konkurētspēju. Regulācija ir Eiropas sociālās tirgus ekonomikas nepieciešama sastāvdaļa, tomēr tai jābūt saprātīgai un jāveicina attīstība un konkurētspēja. Lai likvidētu šķēršļus, kas kavē kopējā tirgus attīstību, ir jāsaskaņo politika un normatīvie akti, kā arī jāveic ieguldījumi infrastruktūrā. Kaut gan reģionālo pašvaldību loma transporta jomas regulācijā arvien pieaugs, tām ir jāņem vērā arī darbības vides attīstības tendences pasaulē.

| 4.7 | Iestādes veicinās jauninājumus un to izmantošanu. No loģistikas viedokļa galvenās attīstības jomas ir piegādes ķēžu vadība un jauni uzņēmējdarbības modeļi. Piegādes ķēdēs ir jāpilnveido, veicot uzlabojumus tādās jomās kā drošība un izsekojamība, kā arī vairākveidu pārvadājumu nodrošināšana. Loģistikas jomā ir nepieciešamas jaunas prasmes, piemēram, sadarbības un riska dalīšanas jomā. |
| --- | --- |

4.7

Iestādes veicinās jauninājumus un to izmantošanu. No loģistikas viedokļa galvenās attīstības jomas ir piegādes ķēžu vadība un jauni uzņēmējdarbības modeļi. Piegādes ķēdēs ir jāpilnveido, veicot uzlabojumus tādās jomās kā drošība un izsekojamība, kā arī vairākveidu pārvadājumu nodrošināšana. Loģistikas jomā ir nepieciešamas jaunas prasmes, piemēram, sadarbības un riska dalīšanas jomā.

5.   Vispārīgas piezīmes

| 5.1 | Jēdzienu “loģistika ”bieži lieto, precīzāk nenorādot tā saturu vai nozīmi. Nav vienotas šā jēdziena definīcijas. Loģistika ir termins, ko sākotnēji lietoja militārā kontekstā. Par kravu pārvadājumu loģistiku (vai transporta loģistiku) sauc izejvielu, pusfabrikātu un gatavo preču un ar tām saistītās informācijas efektīvas un rentablas turpgaitas un atpakaļgaitas plūsmas (no to izcelsmes līdz to patērēšanas vietai) un uzglabāšanas plānošanas, izpildes, kontroles un sinhronizācijas procesu, kura mērķis ir klienta prasību izpilde. Šī definīcija saskan ar to jēdziena skaidrojumu, ko Komisija ir lietojusi apspriedes dokumentā. |
| --- | --- |

5.1

Jēdzienu “loģistika ”bieži lieto, precīzāk nenorādot tā saturu vai nozīmi. Nav vienotas šā jēdziena definīcijas. Loģistika ir termins, ko sākotnēji lietoja militārā kontekstā. Par kravu pārvadājumu loģistiku (vai transporta loģistiku) sauc izejvielu, pusfabrikātu un gatavo preču un ar tām saistītās informācijas efektīvas un rentablas turpgaitas un atpakaļgaitas plūsmas (no to izcelsmes līdz to patērēšanas vietai) un uzglabāšanas plānošanas, izpildes, kontroles un sinhronizācijas procesu, kura mērķis ir klienta prasību izpilde. Šī definīcija saskan ar to jēdziena skaidrojumu, ko Komisija ir lietojusi apspriedes dokumentā.

| 5.2 | EESK konstatē, ka Somijas prezidentūra norāda daudz iemeslu, kāpēc ir svarīgi, lai ES loģistikas tirgus darbotos labi, un tā pārliecinoši pierāda, ka ES transporta politikā daudz lielāka uzmanība ir jāpievērš loģistikai. Komiteja piekrīt minētajam vērtējumam un tāpēc pilnībā atbalsta minēto iniciatīvu. |
| --- | --- |

5.2

EESK konstatē, ka Somijas prezidentūra norāda daudz iemeslu, kāpēc ir svarīgi, lai ES loģistikas tirgus darbotos labi, un tā pārliecinoši pierāda, ka ES transporta politikā daudz lielāka uzmanība ir jāpievērš loģistikai. Komiteja piekrīt minētajam vērtējumam un tāpēc pilnībā atbalsta minēto iniciatīvu.

| 5.3 | Pārskatītās Lisabonas stratēģijas īstenošana ir liels izaicinājums, un šo uzdevumu neizdosies paveikt, ja Eiropā netiks panākta ekonomikas izaugsme. Lai nodrošinātu ekonomisko izaugsmi, jāpalielinās tirdzniecības apjomam, tautsaimniecībā nemitīgi jāievieš uzlabojumi un jauninājumi, turklāt izaugsme arvien vairāk ir atkarīga no starptautiskām norisēm un konkurences. |
| --- | --- |

5.3

Pārskatītās Lisabonas stratēģijas īstenošana ir liels izaicinājums, un šo uzdevumu neizdosies paveikt, ja Eiropā netiks panākta ekonomikas izaugsme. Lai nodrošinātu ekonomisko izaugsmi, jāpalielinās tirdzniecības apjomam, tautsaimniecībā nemitīgi jāievieš uzlabojumi un jauninājumi, turklāt izaugsme arvien vairāk ir atkarīga no starptautiskām norisēm un konkurences.

| 5.4 | Gandrīz visās sabiedrības jomās personu pārvietošanās un preču pārvadājumi ir viens no galvenajiem saimnieciskās darbības, ražošanas un tirdzniecības priekšnoteikumiem. Transportam patērējamais laiks, kā arī izmaksu līmenis būtiski ietekmē gan stratēģiskus lēmumus par uzņēmumu izvietošanu, gan lēmumus, ko katrs cilvēks pieņem individuāli. Sabiedrībā notiekošās strukturālās pārmaiņas ietekmē ne tikai pieprasījumu pēc transporta, bet tās ir arī jaunu transporta iespēju rašanās (vai nerašanās) iemesls. |
| --- | --- |

5.4

Gandrīz visās sabiedrības jomās personu pārvietošanās un preču pārvadājumi ir viens no galvenajiem saimnieciskās darbības, ražošanas un tirdzniecības priekšnoteikumiem. Transportam patērējamais laiks, kā arī izmaksu līmenis būtiski ietekmē gan stratēģiskus lēmumus par uzņēmumu izvietošanu, gan lēmumus, ko katrs cilvēks pieņem individuāli. Sabiedrībā notiekošās strukturālās pārmaiņas ietekmē ne tikai pieprasījumu pēc transporta, bet tās ir arī jaunu transporta iespēju rašanās (vai nerašanās) iemesls.

| 5.5 | EESK uzskata, ka, palielinoties ekonomikas globalizācijai, loģistika un tās izmaksas būs arvien nozīmīgāks konkurētspējas palielināšanas un racionalizācijas, kā arī vides aizsardzības līdzeklis. Noieta tirgu, darba, izglītības, pakalpojumu utt. pieejamības nodrošināšana nav iespējama bez labi funkcionējošas transporta sistēmas. |
| --- | --- |

5.5

EESK uzskata, ka, palielinoties ekonomikas globalizācijai, loģistika un tās izmaksas būs arvien nozīmīgāks konkurētspējas palielināšanas un racionalizācijas, kā arī vides aizsardzības līdzeklis. Noieta tirgu, darba, izglītības, pakalpojumu utt. pieejamības nodrošināšana nav iespējama bez labi funkcionējošas transporta sistēmas.

| 5.6 | Tādēļ EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka transports ir būtisks Eiropas konkurētspējas saglabāšanas un palielināšanas priekšnoteikums. Lai pārvaldītu sarežģītas transporta plūsmas mūsdienu sabiedrībā, jānodrošina augsta visu transporta veidu efektivitāte un teicama to sadarbība. Progresīvi un integrēti loģistikas risinājumi var sekmēt kravas pārvadājumu optimizāciju, tādējādi veicinot izaugsmi un palielinot Eiropas konkurētspēju pasaulē. |
| --- | --- |

5.6

Tādēļ EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka transports ir būtisks Eiropas konkurētspējas saglabāšanas un palielināšanas priekšnoteikums. Lai pārvaldītu sarežģītas transporta plūsmas mūsdienu sabiedrībā, jānodrošina augsta visu transporta veidu efektivitāte un teicama to sadarbība. Progresīvi un integrēti loģistikas risinājumi var sekmēt kravas pārvadājumu optimizāciju, tādējādi veicinot izaugsmi un palielinot Eiropas konkurētspēju pasaulē.

| 5.7 | Šajā sakarā ir svarīgi atgādināt, ka loģistika ir saimnieciskā darbība, ko uzņēmumi veic pēc klientu pieprasījuma, un attiecīgo pakalpojumu piedāvāšana ir tirgus uzdevums. Tas nozīmē, ka kopumā attīstību šajā nozarē lielā mērā nosaka klientu pieprasījums pēc transporta pakalpojumiem. Kā piemēru var minēt apstrādes rūpniecību, kas pieprasa arvien vairāk transporta pakalpojumu, lai samazinātu noliktavās uzglabājamo detaļu un gatavo ražojumu daudzumu. Vēl viena nozare, kurā notiek izaugsme un kur pieaugs pieprasījums pēc ātriem un laikā veiktiem pārvadājumiem un līdz ar to arī pēc loģistikas, ir tirdzniecība internetā un liberalizētais Eiropas pasta tirgus. Svarīgi arī uzsvērt, ka šādai attīstībai jānotiek ilgtspējīgā veidā, paredzot īpašus noteikumus, lai saglabātu sociālo un vides aizsardzības prasību līmeni. |
| --- | --- |

5.7

Šajā sakarā ir svarīgi atgādināt, ka loģistika ir saimnieciskā darbība, ko uzņēmumi veic pēc klientu pieprasījuma, un attiecīgo pakalpojumu piedāvāšana ir tirgus uzdevums. Tas nozīmē, ka kopumā attīstību šajā nozarē lielā mērā nosaka klientu pieprasījums pēc transporta pakalpojumiem. Kā piemēru var minēt apstrādes rūpniecību, kas pieprasa arvien vairāk transporta pakalpojumu, lai samazinātu noliktavās uzglabājamo detaļu un gatavo ražojumu daudzumu. Vēl viena nozare, kurā notiek izaugsme un kur pieaugs pieprasījums pēc ātriem un laikā veiktiem pārvadājumiem un līdz ar to arī pēc loģistikas, ir tirdzniecība internetā un liberalizētais Eiropas pasta tirgus. Svarīgi arī uzsvērt, ka šādai attīstībai jānotiek ilgtspējīgā veidā, paredzot īpašus noteikumus, lai saglabātu sociālo un vides aizsardzības prasību līmeni.

| 5.8 | Klienta lēmums par to, kādu transporta veidu izvēlēties, ir atkarīgs no daudziem faktoriem, piemēram, no pārvadājamo preču veida. Augstvērtīgas, trauslas vai viegli sabojājamas preces galvenokārt pārvadā ar kravas automašīnām vai lidmašīnām. Mazāk vērtīgas, smagas vai apjomīgas preces bieži transportē ar kuģiem vai pa dzelzceļu. Transporta veida izvēli ietekmē arī tas, cik daudz laika vajadzīgs pārvadāšanai (just in time — tiešlaika sistēma), kā arī tas, cik reizes preces jāpārkrauj. |
| --- | --- |

5.8

Klienta lēmums par to, kādu transporta veidu izvēlēties, ir atkarīgs no daudziem faktoriem, piemēram, no pārvadājamo preču veida. Augstvērtīgas, trauslas vai viegli sabojājamas preces galvenokārt pārvadā ar kravas automašīnām vai lidmašīnām. Mazāk vērtīgas, smagas vai apjomīgas preces bieži transportē ar kuģiem vai pa dzelzceļu. Transporta veida izvēli ietekmē arī tas, cik daudz laika vajadzīgs pārvadāšanai (just in time — tiešlaika sistēma), kā arī tas, cik reizes preces jāpārkrauj.

| 5.9 | Minētais viedoklis ir pausts arī paziņojumā, kurā izklāstīts baltās grāmatas vidusposma pārskats, un EESK minēto paziņojumu vērtē pozitīvi. Par minēto paziņojumu EESK izstrādās īpašu atzinumu. Tomēr dažas piezīmes Komiteja vēlas izteikt jau tagad. Apspriedes dokuments, kas tika izstrādāts pirms paziņojuma, bija pilnībā veltīts vairākveidu pārvadājumiem atbilstīgi 2001. gada baltajai grāmatai, kurā bija paredzēts, ka daļa kravu ir jānovirza no autotransporta nozares uz jūras pārvadājumu un dzelzceļa nozari. |
| --- | --- |

5.9

Minētais viedoklis ir pausts arī paziņojumā, kurā izklāstīts baltās grāmatas vidusposma pārskats, un EESK minēto paziņojumu vērtē pozitīvi. Par minēto paziņojumu EESK izstrādās īpašu atzinumu. Tomēr dažas piezīmes Komiteja vēlas izteikt jau tagad. Apspriedes dokuments, kas tika izstrādāts pirms paziņojuma, bija pilnībā veltīts vairākveidu pārvadājumiem atbilstīgi 2001. gada baltajai grāmatai, kurā bija paredzēts, ka daļa kravu ir jānovirza no autotransporta nozares uz jūras pārvadājumu un dzelzceļa nozari.

| 5.10 | EESK ar prieku konstatē, ka Komisija vairākveidu pārvadājumus vairs neuzskata par mērķi, bet gan par līdzekli, lai veicinātu dažādu transporta veidu izmantošanu. |
| --- | --- |

5.10

EESK ar prieku konstatē, ka Komisija vairākveidu pārvadājumus vairs neuzskata par mērķi, bet gan par līdzekli, lai veicinātu dažādu transporta veidu izmantošanu.

| 5.11 | Komisijas apspriedes dokumentā par 2001. gada Baltās grāmatas pārskatu termiņa vidū Komisija palika pie sava viedokļa, ka ir jāpanāk, lai līdzsvars starp transporta veidiem būtu tāds, kāds tas bija 1998. gadā. Baltajā grāmatā, ko publicēja 2001. gadā, tika uzsvērts, ka Eiropas Savienībai ir jāveic pasākumi, lai novērstu arvien pieaugošo līdzsvara zudumu starp dažādiem transporta veidiem. Pieaugot autotransporta un gaisa transporta popularitātei, palielinās transporta tīklu pārslodze. Tajā pašā laikā nepietiekamā dzelzceļa un īsās jūras satiksmes iespēju izmantošana neļauj rast alternatīvus risinājumus kravu pārvadājumiem ar autotransportu. Kaut arī dažās ES daļās vērojamas problēmas, kas saistītas ar transporta sastrēgumiem, nevajadzētu slēpt faktu, ka nomaļiem reģioniem nav pietiekami labi pieejami tirgi, kas atrodas centrālajos reģionos. |
| --- | --- |

5.11

Komisijas apspriedes dokumentā par 2001. gada Baltās grāmatas pārskatu termiņa vidū Komisija palika pie sava viedokļa, ka ir jāpanāk, lai līdzsvars starp transporta veidiem būtu tāds, kāds tas bija 1998. gadā. Baltajā grāmatā, ko publicēja 2001. gadā, tika uzsvērts, ka Eiropas Savienībai ir jāveic pasākumi, lai novērstu arvien pieaugošo līdzsvara zudumu starp dažādiem transporta veidiem. Pieaugot autotransporta un gaisa transporta popularitātei, palielinās transporta tīklu pārslodze. Tajā pašā laikā nepietiekamā dzelzceļa un īsās jūras satiksmes iespēju izmantošana neļauj rast alternatīvus risinājumus kravu pārvadājumiem ar autotransportu. Kaut arī dažās ES daļās vērojamas problēmas, kas saistītas ar transporta sastrēgumiem, nevajadzētu slēpt faktu, ka nomaļiem reģioniem nav pietiekami labi pieejami tirgi, kas atrodas centrālajos reģionos.

| 5.12 | Komisija norāda, ka tādējādi satiksmes plūsmas sadalījumā ar laiku zūd līdzsvars un ka tādēļ autoceļi ir pārslogoti, jo īpaši — svarīgākie Eiropas transporta koridori un ceļi pilsētās. Lai minēto problēmu atrisinātu, līdz 2010. gadam jāsasniedz divi galvenie mērķi:






  — | jānodrošina dažādo transporta veidu regulēta konkurence; |
| --- | --- | --- |

5.12

Komisija norāda, ka tādējādi satiksmes plūsmas sadalījumā ar laiku zūd līdzsvars un ka tādēļ autoceļi ir pārslogoti, jo īpaši — svarīgākie Eiropas transporta koridori un ceļi pilsētās. Lai minēto problēmu atrisinātu, līdz 2010. gadam jāsasniedz divi galvenie mērķi:

—

jānodrošina dažādo transporta veidu regulēta konkurence;

| — | jāizstrādā dažādajiem transporta veidiem kopīga attīstības stratēģija, lai attīstītu vairāku transportlīdzekļu izmantošanu vienas un tās pašas kravas pārvadāšanai. |
| --- | --- |

—

jāizstrādā dažādajiem transporta veidiem kopīga attīstības stratēģija, lai attīstītu vairāku transportlīdzekļu izmantošanu vienas un tās pašas kravas pārvadāšanai.

| 5.13 | Atzinumā par 2002. gadā publicēto Balto grāmatu EESK neatbalstīja minēto viedokli (7). Pirmā punkta sakarā Komiteja uzsvēra: “Netiek ņemts vērā, ka sastrēgumu problēma, kas ir viena no svarīgākajām Baltās grāmatas tēmām, skar tikai pavisam nelielu daļu Kopienas teritorijas, kaut gan, protams, jāatzīst, ka tie ir reģioni, kuros ir ļoti augsts iedzīvotāju blīvums (viens no problēmas cēloņiem) ... Tāpēc — kā jau iepriekš minēts — nav lietderīgi izstrādāt vispārēju, vienotu transporta politiku visai Kopienas teritorijai; daudz svarīgāk ir meklēt politiskos risinājumus, ņemot vērā katra reģiona īpašās vajadzības. ”EESK nav mainījusi viedokli minētajā jautājumā. |
| --- | --- |

5.13

Atzinumā par 2002. gadā publicēto Balto grāmatu EESK neatbalstīja minēto viedokli (7). Pirmā punkta sakarā Komiteja uzsvēra: “Netiek ņemts vērā, ka sastrēgumu problēma, kas ir viena no svarīgākajām Baltās grāmatas tēmām, skar tikai pavisam nelielu daļu Kopienas teritorijas, kaut gan, protams, jāatzīst, ka tie ir reģioni, kuros ir ļoti augsts iedzīvotāju blīvums (viens no problēmas cēloņiem) ... Tāpēc — kā jau iepriekš minēts — nav lietderīgi izstrādāt vispārēju, vienotu transporta politiku visai Kopienas teritorijai; daudz svarīgāk ir meklēt politiskos risinājumus, ņemot vērā katra reģiona īpašās vajadzības. ”EESK nav mainījusi viedokli minētajā jautājumā.

| 5.14 | Kvantitatīvi mērķi saistībā ar dažādo transporta veidu tirgus daļas noteikšanu ir maldinoši. Kopējais preču apjoms, ko ES pārvadājuši dažādie pārvadātāji, nesniedz pietiekamu priekšstatu par to, kā tirgū savā starpā konkurē autopārvadātāji, dzelzceļa transports, īsās jūras satiksmes nozare, iekšējo ūdensceļu un cauruļvadu transporta nozare. Pašlaik apkopotā statistika, kurā atsevišķu transporta veidu tirgus daļas tiek salīdzinātas, pamatojoties uz veikto pārvadājumu apjomu, precīzi neatspoguļo faktisko situāciju transporta tirgū. Jāatbalsta tādu progresīvu statistikas metožu izstrāde, kas ļautu statistikā nodalīt liela attāluma pārvadājumus no īsiem pārvadājumiem. |
| --- | --- |

5.14

Kvantitatīvi mērķi saistībā ar dažādo transporta veidu tirgus daļas noteikšanu ir maldinoši. Kopējais preču apjoms, ko ES pārvadājuši dažādie pārvadātāji, nesniedz pietiekamu priekšstatu par to, kā tirgū savā starpā konkurē autopārvadātāji, dzelzceļa transports, īsās jūras satiksmes nozare, iekšējo ūdensceļu un cauruļvadu transporta nozare. Pašlaik apkopotā statistika, kurā atsevišķu transporta veidu tirgus daļas tiek salīdzinātas, pamatojoties uz veikto pārvadājumu apjomu, precīzi neatspoguļo faktisko situāciju transporta tirgū. Jāatbalsta tādu progresīvu statistikas metožu izstrāde, kas ļautu statistikā nodalīt liela attāluma pārvadājumus no īsiem pārvadājumiem.

| 5.15 | Daudz svarīgāks uzdevums ir panākt dažādos transporta veidus pārstāvošo pārvadātāju sadarbību (kad vien tas ir iespējams), lai pilnībā varētu izmantot katra atsevišķā transporta veida efektivitāti un piemērotību. Visu kopā ņemot, lai šo mērķi sasniegtu, vajadzīgi progresīvi loģistikas risinājumi. Šādi pūliņi ļaus ar laiku panākt, ka kopējā transporta jauda tiks izmantota ievērojami racionālāk un videi draudzīgākā veidā, tādējādi zināmā mērā mazinot dažu ceļu noslogojumu. Taču Komiteja aicina neaizmirst, ka minētos mērķus neizdosies sasniegt, ja netiks izveidota moderna un labi funkcionējoša infrastruktūra. |
| --- | --- |

5.15

Daudz svarīgāks uzdevums ir panākt dažādos transporta veidus pārstāvošo pārvadātāju sadarbību (kad vien tas ir iespējams), lai pilnībā varētu izmantot katra atsevišķā transporta veida efektivitāti un piemērotību. Visu kopā ņemot, lai šo mērķi sasniegtu, vajadzīgi progresīvi loģistikas risinājumi. Šādi pūliņi ļaus ar laiku panākt, ka kopējā transporta jauda tiks izmantota ievērojami racionālāk un videi draudzīgākā veidā, tādējādi zināmā mērā mazinot dažu ceļu noslogojumu. Taču Komiteja aicina neaizmirst, ka minētos mērķus neizdosies sasniegt, ja netiks izveidota moderna un labi funkcionējoša infrastruktūra.

| 5.16 | EESK atzīmē, ka Komisija savā paziņojumā, kurā izklāstīts 2001. gada publicētās baltās grāmatas vidusposma pārskats un kurš tika publicēts šā atzinuma izstrādes laikā, ir mainījusi prioritātes un kā galveno prioritāti izvirzījusi visaptverošu pieeju, no kuras izriet princips, ka ikvienam transporta veidam ir īpaša nozīme tādas transporta politikas veidošanā, kas ļautu palielināt kombinētā transporta konkurētspēju pasaules tirgū un kas piedāvātu risinājumus vairāku transporta veidu integrēšanai, lai novērstu sastrēgumus un loģistikas ķēdē pastāvošos trūkumus. |
| --- | --- |

5.16

EESK atzīmē, ka Komisija savā paziņojumā, kurā izklāstīts 2001. gada publicētās baltās grāmatas vidusposma pārskats un kurš tika publicēts šā atzinuma izstrādes laikā, ir mainījusi prioritātes un kā galveno prioritāti izvirzījusi visaptverošu pieeju, no kuras izriet princips, ka ikvienam transporta veidam ir īpaša nozīme tādas transporta politikas veidošanā, kas ļautu palielināt kombinētā transporta konkurētspēju pasaules tirgū un kas piedāvātu risinājumus vairāku transporta veidu integrēšanai, lai novērstu sastrēgumus un loģistikas ķēdē pastāvošos trūkumus.

6.   Efektīva loģistikas tirgus nozīme

| 6.1 | Transports — neatkarīgi no tā veida — ir fiziski visredzamākā daļa loģistikas ķēdē. Tādēļ, risinot loģistikas jautājumus, transports neizbēgami būs uzmanības centrā. |
| --- | --- |

6.1

Transports — neatkarīgi no tā veida — ir fiziski visredzamākā daļa loģistikas ķēdē. Tādēļ, risinot loģistikas jautājumus, transports neizbēgami būs uzmanības centrā.

| 6.2 | Loģistika ir svarīgākais posms ciklā, kas nodrošina tautsaimniecības apgādi ar precēm un informāciju, kā arī gatavo ražojumu sadali. Minētā cikla mērķis ir apmierināt patērētāju pieprasījumu un prasības, tomēr tam jābūt arī ilgtspējīgam vides aizsardzības un sociālajā jomā. |
| --- | --- |

6.2

Loģistika ir svarīgākais posms ciklā, kas nodrošina tautsaimniecības apgādi ar precēm un informāciju, kā arī gatavo ražojumu sadali. Minētā cikla mērķis ir apmierināt patērētāju pieprasījumu un prasības, tomēr tam jābūt arī ilgtspējīgam vides aizsardzības un sociālajā jomā.

| 6.3 | Sadarbība un integrācija ir divi svarīgākie transporta nozares elementi. Sadarbība ir saistīta ar preču pārkraušanu, kas ne tikai sadārdzina to pārvadāšanu, bet izraisa arī risku. Lai tāda sadarbība varētu notikt, kravu pārkraušanai jābūt vienkāršai. Tas ir gan tehnisks, gan arī organizatorisks jautājums. |
| --- | --- |

6.3

Sadarbība un integrācija ir divi svarīgākie transporta nozares elementi. Sadarbība ir saistīta ar preču pārkraušanu, kas ne tikai sadārdzina to pārvadāšanu, bet izraisa arī risku. Lai tāda sadarbība varētu notikt, kravu pārkraušanai jābūt vienkāršai. Tas ir gan tehnisks, gan arī organizatorisks jautājums.

| 6.4 | Lai sadarbība notiktu, jāveic pasākumi vairākās jomās. Nepieciešama dažādos transporta veidus pārstāvošo pārvadātāju organizatoriskā sadarbība, vienots skatījums uz transporta mezglu attīstību, kravas vienības, kuras piemērotas pārvadāšanai dažādos veidos, kā arī multimodālas sistēmas. Šāda izpratne par kopsakarībām ir jāattīsta arī turpmāk, lai nodrošinātu loģistikas sistēmas efektivitāti un konkurētspēju, kā arī transporta sistēmas ilgtspējību. |
| --- | --- |

6.4

Lai sadarbība notiktu, jāveic pasākumi vairākās jomās. Nepieciešama dažādos transporta veidus pārstāvošo pārvadātāju organizatoriskā sadarbība, vienots skatījums uz transporta mezglu attīstību, kravas vienības, kuras piemērotas pārvadāšanai dažādos veidos, kā arī multimodālas sistēmas. Šāda izpratne par kopsakarībām ir jāattīsta arī turpmāk, lai nodrošinātu loģistikas sistēmas efektivitāti un konkurētspēju, kā arī transporta sistēmas ilgtspējību.

| 6.5 | Loģistika ir rūpnieciskās un tirdznieciskās darbības sastāvdaļa. Piegāžu veikšanā arvien lielāka nozīme ir konkrētajam pasūtījumam, savukārt attiecīgā transportlīdzekļa kravnesības nozīme samazinās. Produktus pielāgo klientu prasībām. Klienti izvirza augstas prasības — viņiem svarīgs ir īss pasūtījumu izpildes laiks un piegādes tieši laikā, kā arī precizitāte un elastība. Tirdzniecība kļūst globāla. Piegādes ķēdē tiek iesaistīti daudzi apakšuzņēmēji. Preču vērtība palielinās, un tajā pašā laikā uzņēmumi samazina noliktavās glabāto preču daudzumu, lai samazinātu piesaistītā kapitāla apjomu. |
| --- | --- |

6.5

Loģistika ir rūpnieciskās un tirdznieciskās darbības sastāvdaļa. Piegāžu veikšanā arvien lielāka nozīme ir konkrētajam pasūtījumam, savukārt attiecīgā transportlīdzekļa kravnesības nozīme samazinās. Produktus pielāgo klientu prasībām. Klienti izvirza augstas prasības — viņiem svarīgs ir īss pasūtījumu izpildes laiks un piegādes tieši laikā, kā arī precizitāte un elastība. Tirdzniecība kļūst globāla. Piegādes ķēdē tiek iesaistīti daudzi apakšuzņēmēji. Preču vērtība palielinās, un tajā pašā laikā uzņēmumi samazina noliktavās glabāto preču daudzumu, lai samazinātu piesaistītā kapitāla apjomu.

| 6.6 | Tāpēc gan ražošanas procesā, gan, preces nogādājot galapatērētājiem (arī gadījumos, kad tās tiek nosūtītas atpakaļ), ir vajadzīgas ātras un precīzas piegādes. Pieprasījums pēc efektīviem loģistikas pakalpojumiem arvien palielinās. Veiksmīgas materiālu un preču plūsmas vadīšanas un koordinācijas jomā vissvarīgākā nozīme ir spējai pēc iespējas labāk izmantot un savienot transporta ķēdes. |
| --- | --- |

6.6

Tāpēc gan ražošanas procesā, gan, preces nogādājot galapatērētājiem (arī gadījumos, kad tās tiek nosūtītas atpakaļ), ir vajadzīgas ātras un precīzas piegādes. Pieprasījums pēc efektīviem loģistikas pakalpojumiem arvien palielinās. Veiksmīgas materiālu un preču plūsmas vadīšanas un koordinācijas jomā vissvarīgākā nozīme ir spējai pēc iespējas labāk izmantot un savienot transporta ķēdes.

| 6.7 | Visi transporta veidi ir vajadzīgi, un to sadarbība būtu jāveicina. Vairāku transportlīdzekļu izmantošana vienas un tās pašas kravas pārvadāšanai nozīmē, ka ir vajadzīgs arī jauns domāšanas veids, lai pēc iespējas labāk apvienotu dažādos transporta veidus. |
| --- | --- |

6.7

Visi transporta veidi ir vajadzīgi, un to sadarbība būtu jāveicina. Vairāku transportlīdzekļu izmantošana vienas un tās pašas kravas pārvadāšanai nozīmē, ka ir vajadzīgs arī jauns domāšanas veids, lai pēc iespējas labāk apvienotu dažādos transporta veidus.

| 6.8 | Termināļu un tīklu veidošana, elektroniskā datu apstrāde, kā arī savstarpējā uzticēšanās paver jaunas transporta tirgus dalībnieku sadarbības iespējas. |
| --- | --- |

6.8

Termināļu un tīklu veidošana, elektroniskā datu apstrāde, kā arī savstarpējā uzticēšanās paver jaunas transporta tirgus dalībnieku sadarbības iespējas.

| 6.9 | Katram transporta veidam ir atšķirīga vēsture, tomēr uz liberalizāciju vērstas izmaiņas notiek tehnisku, kā arī ar ekonomiku un tirdzniecību saistītu apstākļu dēļ. Šajā nepārtrauktajā pārmaiņu procesā ES ir bijusi un joprojām ir liela nozīme. |
| --- | --- |

6.9

Katram transporta veidam ir atšķirīga vēsture, tomēr uz liberalizāciju vērstas izmaiņas notiek tehnisku, kā arī ar ekonomiku un tirdzniecību saistītu apstākļu dēļ. Šajā nepārtrauktajā pārmaiņu procesā ES ir bijusi un joprojām ir liela nozīme.

| 6.10 | Arvien vairāk uzņēmumu apzinās efektīvas loģistikas nozīmi ražošanas un transporta ķēžu nodrošināšanā. Daudzās nozarēs notiek aktīvs darbs, lai panāktu attīstību šajā jomā; šis darbs būtu jāatbalsta un jāsekmē, jo tam varētu būt vispārēja pozitīva ietekme, proti, tas palīdzētu nodrošināt ilgtspējīgu mobilitāti. |
| --- | --- |

6.10

Arvien vairāk uzņēmumu apzinās efektīvas loģistikas nozīmi ražošanas un transporta ķēžu nodrošināšanā. Daudzās nozarēs notiek aktīvs darbs, lai panāktu attīstību šajā jomā; šis darbs būtu jāatbalsta un jāsekmē, jo tam varētu būt vispārēja pozitīva ietekme, proti, tas palīdzētu nodrošināt ilgtspējīgu mobilitāti.

| 6.11 | Tāpēc Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta Somijas prezidentūras iniciatīvu iekļaut darba kārtībā ar ES loģistiku saistītos jautājumus. |
| --- | --- |

6.11

Tāpēc Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta Somijas prezidentūras iniciatīvu iekļaut darba kārtībā ar ES loģistiku saistītos jautājumus.

Briselē, 2007. gada 15. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  “Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors”, COM(2006) galīgā redakcija, 28.06.2006.

1

(2)  “Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors”, COM (2006) 336 galīgā redakcija, 28.06.2006.

2

(3)  Apspriedes dokuments par kravu vairākveidu pārvadājumu veicināšanu.

3

(4)  Piemēram, tādi projekti kā SULOGTRA, PROTRANS, EUTRALOG, FREIGHTWISE, POLLOCO u.c.

4

SULOGTRA

PROTRANS

EUTRALOG

FREIGHTWISE

POLLOCO

(5)  Baltā grāmata “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam. Uzstādījumi nākotnei”, COM(2001) 370, 12.09.2001.

5

(6)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Baltā grāmata “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam. Uzstādījumi nākotnei””(COM (2001) 370 galīgā redakcija) — OV C 241, 2002. gada 7. oktobris.

7

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/21

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Drošas informācijas sabiedrības stratēģija — Dialogs, partnerība un atbildības apzināšanās”

COM(2006) 251 galīgā redakcija

(2007/C 97/09)

Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 31. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu minētajā jautājumā, 2007. gada 11. janvārī pieņēma atzinumu, pamatojoties uz ziņotāja PEZZINI kga sagatavoto projektu.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februārī (16. februāra sēdē), ar 132 balsīm par, un 2 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komiteja ir pārliecināta, ka informācijas drošības problēma izraisa arvien lielākas bažas uzņēmumiem, pārvaldēm, publiskā un privātā sektora struktūrām un katram atsevišķam iedzīvotājam. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja ir pārliecināta, ka informācijas drošības problēma izraisa arvien lielākas bažas uzņēmumiem, pārvaldēm, publiskā un privātā sektora struktūrām un katram atsevišķam iedzīvotājam.

| 1.2 | Kopumā Komiteja piekrīt analīzēm un argumentiem, ar ko pieprasa jaunu stratēģiju ar nolūku paaugstināt tīklu un informācijas drošību pret uzbrukumiem un ielaušanos, kas neņem vērā ģeogrāfiskās robežas. |
| --- | --- |

1.2

Kopumā Komiteja piekrīt analīzēm un argumentiem, ar ko pieprasa jaunu stratēģiju ar nolūku paaugstināt tīklu un informācijas drošību pret uzbrukumiem un ielaušanos, kas neņem vērā ģeogrāfiskās robežas.

| 1.3 | Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā minētās parādības apjomu un tās sekas ekonomikas nozarē un privātajā dzīvē, Komisijai būtu jāveic papildu pasākumi, lai īstenotu novatorisku un daudzveidīgu stratēģiju. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā minētās parādības apjomu un tās sekas ekonomikas nozarē un privātajā dzīvē, Komisijai būtu jāveic papildu pasākumi, lai īstenotu novatorisku un daudzveidīgu stratēģiju.

| 1.3.1. | Komiteja arī uzsver, ka nesen Komisija izstrādāja jaunu paziņojumu par informācijas drošību un ka drīzumā vajadzētu būt gatavam jaunam dokumentam par šo pašu jautājumu. Komiteja patur tiesības nākotnē izstrādāt sīkāk izstrādātu atzinumu, kas ņemtu vērā visus paziņojumus. |
| --- | --- |

1.3.1.

Komiteja arī uzsver, ka nesen Komisija izstrādāja jaunu paziņojumu par informācijas drošību un ka drīzumā vajadzētu būt gatavam jaunam dokumentam par šo pašu jautājumu. Komiteja patur tiesības nākotnē izstrādāt sīkāk izstrādātu atzinumu, kas ņemtu vērā visus paziņojumus.

| 1.4 | Komiteja uzsver, ka informācijas drošības aspekts nekādā gadījumā nevar būt nodalīts no personas datu aizsargāšanas nostiprināšanas un no brīvību aizsardzības, kuras garantē Eiropas Cilvēktiesību konvencija. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja uzsver, ka informācijas drošības aspekts nekādā gadījumā nevar būt nodalīts no personas datu aizsargāšanas nostiprināšanas un no brīvību aizsardzības, kuras garantē Eiropas Cilvēktiesību konvencija.

| 1.5 | EESK rodas jautājums, kāda šobrīd ir priekšlikuma pievienotā vērtība salīdzinājumā ar 2001. gadā pieņemto integrēto pieeju, kuras mērķis ir vienāds ar šajā paziņojumā norādīto mērķi (1). |
| --- | --- |

1.5

EESK rodas jautājums, kāda šobrīd ir priekšlikuma pievienotā vērtība salīdzinājumā ar 2001. gadā pieņemto integrēto pieeju, kuras mērķis ir vienāds ar šajā paziņojumā norādīto mērķi (1).

| 1.5.1. | Priekšlikumam pievienotais “Ietekmes novērtējuma” (2) dokuments satur dažus interesantus labojumus, salīdzinot ar 2001. gada nostāju, bet tas tika nopublicēts tikai vienā valodā, un līdz ar to nav pieejams daudziem Eiropas pilsoņiem, kas izdara savus secinājumus par visās Kopienas valodās pieejamo oficiālo dokumentu. |
| --- | --- |

1.5.1.

Priekšlikumam pievienotais “Ietekmes novērtējuma” (2) dokuments satur dažus interesantus labojumus, salīdzinot ar 2001. gada nostāju, bet tas tika nopublicēts tikai vienā valodā, un līdz ar to nav pieejams daudziem Eiropas pilsoņiem, kas izdara savus secinājumus par visās Kopienas valodās pieejamo oficiālo dokumentu.

| 1.6 | Komiteja norāda uz 2005. gadā Tunisijā notikušā pasaules sammita par informācijas sabiedrību secinājumiem, kurus 2006. gada 27. martā parakstīja ANO Asambleja:






  — | nediskriminējošas piekļuves principi; |
| --- | --- | --- |

1.6

Komiteja norāda uz 2005. gadā Tunisijā notikušā pasaules sammita par informācijas sabiedrību secinājumiem, kurus 2006. gada 27. martā parakstīja ANO Asambleja:

—

nediskriminējošas piekļuves principi;

| — | IKT kā miera stiprināšanas instrumenta veicināšana; |
| --- | --- |

—

IKT kā miera stiprināšanas instrumenta veicināšana;

| — | instrumenti, lai stiprinātu demokrātiju, kohēziju un labu pārvaldību; |
| --- | --- |

—

instrumenti, lai stiprinātu demokrātiju, kohēziju un labu pārvaldību;

| — | nelikumību novēršana cilvēktiesību ievērošanā (3). |
| --- | --- |

—

nelikumību novēršana cilvēktiesību ievērošanā (3).

| 1.7 | Komiteja uzsver, ka dinamiskai un integrētai Kopienas stratēģijai papildus dialogam, partnerībai un atbildības apziņai vajadzētu īstenot:






  — | profilakses pasākumus; |
| --- | --- | --- |

1.7

Komiteja uzsver, ka dinamiskai un integrētai Kopienas stratēģijai papildus dialogam, partnerībai un atbildības apziņai vajadzētu īstenot:

—

profilakses pasākumus;

| — | pāreju no drošības uz informācijas apdrošināšanu (4); |
| --- | --- |

—

pāreju no drošības uz informācijas apdrošināšanu (4);

| — | droša un atzīta ES tiesiski regulējošā un sankciju piemērošanas pamata izveidi; |
| --- | --- |

—

droša un atzīta ES tiesiski regulējošā un sankciju piemērošanas pamata izveidi;

| — | tehniskās standartizācijas nostiprināšanu; |
| --- | --- |

—

tehniskās standartizācijas nostiprināšanu;

| — | lietotāju digitālā identifikācija; |
| --- | --- |

—

lietotāju digitālā identifikācija;

| — | Eiropas analīžu un prognožu (Foresight) par informācijas drošību īstenošanas uzsākšanu multimodālas tehniskas konverģences apstākļos; |
| --- | --- |

—

Eiropas analīžu un prognožu (Foresight) par informācijas drošību īstenošanas uzsākšanu multimodālas tehniskas konverģences apstākļos;

| — | Eiropas un valstu risku novērtēšanas mehānismu nostiprināšanu; |
| --- | --- |

—

Eiropas un valstu risku novērtēšanas mehānismu nostiprināšanu;

| — | pasākumus, kas vērsti uz informātikas monokultūru rašanās novēršanu; |
| --- | --- |

—

pasākumus, kas vērsti uz informātikas monokultūru rašanās novēršanu;

| — | Kopienas koordinācijas pastiprināšanu Eiropas un starptautiskajā mērogā; |
| --- | --- |

—

Kopienas koordinācijas pastiprināšanu Eiropas un starptautiskajā mērogā;

| — | ICT Security Focal Point izveidošanu starp ģenerāldirektorātiem; |
| --- | --- |

—

ICT Security Focal Point izveidošanu starp ģenerāldirektorātiem;

| — | Eiropas tīkla (European Network) un Informācijas drošības tīkla (Information Security Network) izveidošanu; |
| --- | --- |

—

Eiropas tīkla (European Network) un Informācijas drošības tīkla (Information Security Network) izveidošanu;

| — | Eiropas pētījumu par informācijas drošību nozīmes palielināšanu; |
| --- | --- |

—

Eiropas pētījumu par informācijas drošību nozīmes palielināšanu;

| — | Eiropas dienas “Drošais dators ”iedibināšanu; |
| --- | --- |

—

Eiropas dienas “Drošais dators ”iedibināšanu;

| — | Kopienas izmēģinājuma pasākumus dažāda veida un līmeņa skolās par informācijas drošību. |
| --- | --- |

—

Kopienas izmēģinājuma pasākumus dažāda veida un līmeņa skolās par informācijas drošību.

| 1.8 | Visbeidzot EESK uzskata, ka nolūkā nodrošināt dinamisku un integrētu Kopienas stratēģiju jāparedz atbilstošs budžeta finansējums, nostiprinot Kopienas mēroga iniciatīvas un saskaņošanas pasākumus, kas spētu vienoti pārstāvēt Eiropu pasaulē. |
| --- | --- |

1.8

Visbeidzot EESK uzskata, ka nolūkā nodrošināt dinamisku un integrētu Kopienas stratēģiju jāparedz atbilstošs budžeta finansējums, nostiprinot Kopienas mēroga iniciatīvas un saskaņošanas pasākumus, kas spētu vienoti pārstāvēt Eiropu pasaulē.

2.   Pamatojumi

| 2.1 | Informācijas sabiedrības drošībai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu uzticēšanos un uzticamību tīkliem un komunikāciju pakalpojumiem, kas ir ekonomikas un sabiedrības attīstības izšķirošie faktori. |
| --- | --- |

2.1

Informācijas sabiedrības drošībai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu uzticēšanos un uzticamību tīkliem un komunikāciju pakalpojumiem, kas ir ekonomikas un sabiedrības attīstības izšķirošie faktori.

| 2.2 | Tīkliem un informācijas sistēmām jābūt aizsargātiem, lai tie saglabātu konkurences un uzņēmējdarbības spējas, nodrošinātu elektronisko sakaru integritāti un nepārtrauktību, novērstu krāpšanu un nodrošinātu privātās dzīves aizsardzību ar likumu. |
| --- | --- |

2.2

Tīkliem un informācijas sistēmām jābūt aizsargātiem, lai tie saglabātu konkurences un uzņēmējdarbības spējas, nodrošinātu elektronisko sakaru integritāti un nepārtrauktību, novērstu krāpšanu un nodrošinātu privātās dzīves aizsardzību ar likumu.

| 2.3 | 2004. gadā aptuveni 90 % Eiropas uzņēmumu aktīvi izmantoja internetu un 65 % no tiem izveidoja savu tīmekļa vietni; tiek lēsts, ka aptuveni puse no Eiropas iedzīvotājiem regulāri izmanto internetu un 25 % mājsaimniecību pastāvīgi izmanto platjoslas pieslēgumu (5). |
| --- | --- |

2.3

2004. gadā aptuveni 90 % Eiropas uzņēmumu aktīvi izmantoja internetu un 65 % no tiem izveidoja savu tīmekļa vietni; tiek lēsts, ka aptuveni puse no Eiropas iedzīvotājiem regulāri izmanto internetu un 25 % mājsaimniecību pastāvīgi izmanto platjoslas pieslēgumu (5).

| 2.4 | Kaut arī investīciju apjoms pieaug, tikai 5-13 % no kopējiem informāciju tehnoloģijās ieguldītajiem līdzekļiem tiek tērēti drošības risinājumiem. Tas nav pietiekami. Nesen veiktos pētījumos konstatēts, ka no aptuveni 30 protokoliem, kuru galvenās struktūras ir līdzīgas, 23 protokoli ir neaizsargāti pret vairākiem protokoliem paredzētiem uzbrukumiem (6). Turklāt katru dienu nosūta vidēji 25 miljoni mēstuļu (spam) (7), un tapēc Komiteja izsaka gandarījumu par šajā sakarā nesen iesniegto Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.4

Kaut arī investīciju apjoms pieaug, tikai 5-13 % no kopējiem informāciju tehnoloģijās ieguldītajiem līdzekļiem tiek tērēti drošības risinājumiem. Tas nav pietiekami. Nesen veiktos pētījumos konstatēts, ka no aptuveni 30 protokoliem, kuru galvenās struktūras ir līdzīgas, 23 protokoli ir neaizsargāti pret vairākiem protokoliem paredzētiem uzbrukumiem (6). Turklāt katru dienu nosūta vidēji 25 miljoni mēstuļu (spam) (7), un tapēc Komiteja izsaka gandarījumu par šajā sakarā nesen iesniegto Komisijas priekšlikumu.

| 2.5 | Attiecībā uz datorvīrusiem (8), līdz ar elektronisko komunikācijas tīklu un sistēmu arvien straujāko attīstību ir savairojušies tārpi (worms) (9) un spiegprogrammatūra (spyware) (10) minētie tīkli un sistēmas kļūst arvien sarežģītākas un vienlaikus arī neaizsargātākas — viens no šā trūkuma iemesliem ir multivides, mobilās telefonijas un režģiskās skaitļošanas (GRID infoware) (11) programmu konverģence, un šo tīklu un sistēmu vājās vietas ir iespēja izspiest naudu, piedraudot ar pakalpojumatteices uzbrukumu (DDoS extortion), identifikācijas datu zādzības tīmeklī, pikšķerēšana (phishing) (12), pirātisms (13) utt., šīs informācijas sabiedrībai piemītošās drošības problēmas Eiropas Kopiena ir apspriedusi 2001. gadā (14) publicētā paziņojumā. EESK ir sniegusi komentārus (15) par minēto paziņojumu un norādījusi trīs galvenās rīcības jomas:






  — | īpaši drošības pasākumi, |
| --- | --- | --- |

2.5

Attiecībā uz datorvīrusiem (8), līdz ar elektronisko komunikācijas tīklu un sistēmu arvien straujāko attīstību ir savairojušies tārpi (worms) (9) un spiegprogrammatūra (spyware) (10) minētie tīkli un sistēmas kļūst arvien sarežģītākas un vienlaikus arī neaizsargātākas — viens no šā trūkuma iemesliem ir multivides, mobilās telefonijas un režģiskās skaitļošanas (GRID infoware) (11) programmu konverģence, un šo tīklu un sistēmu vājās vietas ir iespēja izspiest naudu, piedraudot ar pakalpojumatteices uzbrukumu (DDoS extortion), identifikācijas datu zādzības tīmeklī, pikšķerēšana (phishing) (12), pirātisms (13) utt., šīs informācijas sabiedrībai piemītošās drošības problēmas Eiropas Kopiena ir apspriedusi 2001. gadā (14) publicētā paziņojumā. EESK ir sniegusi komentārus (15) par minēto paziņojumu un norādījusi trīs galvenās rīcības jomas:

—

īpaši drošības pasākumi,

| — | tiesiskais regulējums, tostarp arī attiecībā uz datu un privātuma aizsardzību, |
| --- | --- |

—

tiesiskais regulējums, tostarp arī attiecībā uz datu un privātuma aizsardzību,

| — | kibernoziedzības apkarošana. |
| --- | --- |

—

kibernoziedzības apkarošana.

| 2.6 | Informātikas uzbrukumu atklāšana, identificēšana un novēršana tīklā ir problēma, kam jāmeklē atbilstoši risinājumi, ņemot vērā pastāvīgas konfigurācijas izmaiņas, piedāvāto un attīstīto IP un pakalpojumu daudzveidību, asinhrono uzbrukuma veidu ārkārtīgo sarežģītību (16). |
| --- | --- |

2.6

Informātikas uzbrukumu atklāšana, identificēšana un novēršana tīklā ir problēma, kam jāmeklē atbilstoši risinājumi, ņemot vērā pastāvīgas konfigurācijas izmaiņas, piedāvāto un attīstīto IP un pakalpojumu daudzveidību, asinhrono uzbrukuma veidu ārkārtīgo sarežģītību (16).

| 2.7 | Diemžēl drošības jomā ieguldīto investīciju atdeves nepārredzamība un nepietiekama lietotāju atbildības apzināšanās ir iemesli, kādēļ riski netiek pienācīgi novērtēti un drošības kultūras attīstībai netiek pievērsta pienācīga uzmanība. |
| --- | --- |

2.7

Diemžēl drošības jomā ieguldīto investīciju atdeves nepārredzamība un nepietiekama lietotāju atbildības apzināšanās ir iemesli, kādēļ riski netiek pienācīgi novērtēti un drošības kultūras attīstībai netiek pievērsta pienācīga uzmanība.

3.   Komisijas priekšlikums

| 3.1 | Ar “Paziņojumu par Drošas informācijas sabiedrības stratēģiju” (17). Komisija vēlas uzlabot informācijas drošību, izstrādājot dinamisku, integrētu stratēģiju, kas balstās uz:






  a) | dialoga sekmēšanu starp publiskās pārvaldes iestādēm un Komisiju, veicot valstu politiku salīdzinošo novērtēšanu (benchmarking) un i-pārvaldības drošos apstākļos paraugprakšu (best practices) noteikšanu; |
| --- | --- | --- |

3.1

Ar “Paziņojumu par Drošas informācijas sabiedrības stratēģiju” (17). Komisija vēlas uzlabot informācijas drošību, izstrādājot dinamisku, integrētu stratēģiju, kas balstās uz:

a)

dialoga sekmēšanu starp publiskās pārvaldes iestādēm un Komisiju, veicot valstu politiku salīdzinošo novērtēšanu (benchmarking) un i-pārvaldības drošos apstākļos paraugprakšu (best practices) noteikšanu;

| b) | iedzīvotāju un MVU lielāku ieinteresēšanu par efektīvām drošības sistēmām, pateicoties Komisijas veicinošai lomai un lielākai Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūras (AESRI/ENISA) dalībai; |
| --- | --- |

b)

iedzīvotāju un MVU lielāku ieinteresēšanu par efektīvām drošības sistēmām, pateicoties Komisijas veicinošai lomai un lielākai Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūras (AESRI/ENISA) dalībai;

| c) | dialogu par instrumentiem un noteikumiem, lai panāktu līdzsvaru starp drošību un pamattiesībām, ietverot privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

c)

dialogu par instrumentiem un noteikumiem, lai panāktu līdzsvaru starp drošību un pamattiesībām, ietverot privātās dzīves aizsardzību.

| 3.2 | Turklāt Komisijas paziņojumā ir paredzēta Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūras uz uzticēšanos balstīta partnerība ar pienācīgu datu apkopošanas sistēmu par drošības pārkāpumiem, lietotāju uzticēšanās līmeni un drošības rūpniecības attīstību. Šī partnerība notiktu:






  a) | ar dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

3.2

Turklāt Komisijas paziņojumā ir paredzēta Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūras uz uzticēšanos balstīta partnerība ar pienācīgu datu apkopošanas sistēmu par drošības pārkāpumiem, lietotāju uzticēšanās līmeni un drošības rūpniecības attīstību. Šī partnerība notiktu:

a)

ar dalībvalstīm;

| b) | ar patērētājiem un lietotājiem; |
| --- | --- |

b)

ar patērētājiem un lietotājiem;

| c) | ar informācijas drošības rūpniecību; |
| --- | --- |

c)

ar informācijas drošības rūpniecību;

| d) | ar privāto sektoru, |
| --- | --- |

d)

ar privāto sektoru,

izveidojot ES daudzvalodu informācijas un risku brīdināšanas portālu, lai norisinātos stratēģiska partnerība starp privāto sektoru, dalībvalstīm un pētniekiem.

| 3.2.1 | Turklāt paziņojumā ir paredzēta lielāka ieinteresēto personu atbildība par vajadzībām un riskiem drošības jomā. |
| --- | --- |

3.2.1

Turklāt paziņojumā ir paredzēta lielāka ieinteresēto personu atbildība par vajadzībām un riskiem drošības jomā.

| 3.2.2 | Attiecībā uz starptautisko sadarbību un sadarbību ar trešām valstīm “tīklu un informācijas drošības jautājumu visaptverošā dimensija uzliek Komisijai pienākumu gan starptautiskā līmenī, gan sadarbībā ar dalībvalstīm pastiprināt tās centienus sekmēt visaptverošu sadarbību tīklu un informācijas drošības jautājumos” (18), bet šāds norādījums netiek atkārtots punktos par dialogu, partnerību un atbildības apzināšanos. |
| --- | --- |

3.2.2

Attiecībā uz starptautisko sadarbību un sadarbību ar trešām valstīm “tīklu un informācijas drošības jautājumu visaptverošā dimensija uzliek Komisijai pienākumu gan starptautiskā līmenī, gan sadarbībā ar dalībvalstīm pastiprināt tās centienus sekmēt visaptverošu sadarbību tīklu un informācijas drošības jautājumos” (18), bet šāds norādījums netiek atkārtots punktos par dialogu, partnerību un atbildības apzināšanos.

4.   Piezīmes

| 4.1 | Komiteja piekrīt analīzēm un argumentiem, kas pamato Eiropas integrētu un dinamisku tīklu un informācijas drošības stratēģiju, uzskatot drošības jautājumu par būtisku, lai veicinātu labvēlīgāku attieksmi pret IT pielietošanu un palielinātu uzticēšanos tām. EESK nostāja ir uzsvērta vairākos atzinumos (19). |
| --- | --- |

4.1

Komiteja piekrīt analīzēm un argumentiem, kas pamato Eiropas integrētu un dinamisku tīklu un informācijas drošības stratēģiju, uzskatot drošības jautājumu par būtisku, lai veicinātu labvēlīgāku attieksmi pret IT pielietošanu un palielinātu uzticēšanos tām. EESK nostāja ir uzsvērta vairākos atzinumos (19).

| 4.1.1 | Komiteja vēlreiz uzsver (20), ka “Interneta tīkls un jaunās tehnoloģijas komunikācijām tiešsaistes režīmā (kā piemēram mobilie telefoni, kabatas plānotāji ar multimediju funkcijām un kas pieslēdzami internetam, kuru lietošana pašreiz ļoti izplatās) ir būtiski instrumenti zināšanu ekonomikas, e-ekonomikas un e-administrācijas attīstībai”. |
| --- | --- |

4.1.1

Komiteja vēlreiz uzsver (20), ka “Interneta tīkls un jaunās tehnoloģijas komunikācijām tiešsaistes režīmā (kā piemēram mobilie telefoni, kabatas plānotāji ar multimediju funkcijām un kas pieslēdzami internetam, kuru lietošana pašreiz ļoti izplatās) ir būtiski instrumenti zināšanu ekonomikas, e-ekonomikas un e-administrācijas attīstībai”.

4.2   Stingrāki Komisijas priekšlikumi

| 4.2.1 | Tomēr Komiteja uzskata, ka Komisijas piedāvāto pieeju, kas balsta šo integrēto un dinamisko stratēģiju uz atvērtu un visaptverošu dialogu, kā arī partnerību un pastiprinātu atbildības apzināšanos starp visām ieinteresētajām pusēm, bet sevišķi ar lietotājiem, var tālāk paplašināt. |
| --- | --- |

4.2.1

Tomēr Komiteja uzskata, ka Komisijas piedāvāto pieeju, kas balsta šo integrēto un dinamisko stratēģiju uz atvērtu un visaptverošu dialogu, kā arī partnerību un pastiprinātu atbildības apzināšanos starp visām ieinteresētajām pusēm, bet sevišķi ar lietotājiem, var tālāk paplašināt.

| 4.2.2 | Minētā nostāja tika uzsvērta Komitejas iepriekšējos atzinumos: “Šai cīņai, lai tā būtu efektīva, tāpat ir tieši jāattiecas uz visiem interneta lietotājiem, kuriem ir jābūt apmācītiem un informētiem par veicamajiem piesardzības pasākumiem un lietojamajiem līdzekļiem, lai nodrošinātos pret bīstamu vai nevēlamu elementu saņemšanu vai lai viņi netiktu izmantoti par starpniekiem šādu elementu sūtīšanā. Komiteja uzskata, ka rīcības plāna informācijas un apmācības daļā galvenā prioritāte ir jāpiešķir lietotāju līdzdalībai.” (21) |
| --- | --- |

4.2.2

Minētā nostāja tika uzsvērta Komitejas iepriekšējos atzinumos: “Šai cīņai, lai tā būtu efektīva, tāpat ir tieši jāattiecas uz visiem interneta lietotājiem, kuriem ir jābūt apmācītiem un informētiem par veicamajiem piesardzības pasākumiem un lietojamajiem līdzekļiem, lai nodrošinātos pret bīstamu vai nevēlamu elementu saņemšanu vai lai viņi netiktu izmantoti par starpniekiem šādu elementu sūtīšanā. Komiteja uzskata, ka rīcības plāna informācijas un apmācības daļā galvenā prioritāte ir jāpiešķir lietotāju līdzdalībai.” (21)

| 4.2.3 | Komiteja uzskata, ka lietotāju un iedzīvotāju līdzdalībai jānotiek tādā veidā, lai saskaņotu nepieciešamo informācijas un tīklu aizsardzību ar pilsoņu brīvībām un lietotāju tiesībām uz drošu pieslēgumu par mērenu maksu. |
| --- | --- |

4.2.3

Komiteja uzskata, ka lietotāju un iedzīvotāju līdzdalībai jānotiek tādā veidā, lai saskaņotu nepieciešamo informācijas un tīklu aizsardzību ar pilsoņu brīvībām un lietotāju tiesībām uz drošu pieslēgumu par mērenu maksu.

| 4.2.4 | Ir jāuzskata, ka informācijas drošības pētīšana veido izmaksas patērētājam arī laika nozīmē, kas tiek patērēts, lai novērstu vai pārvarētu šķēršļus. Komiteja uzskata, ka vajadzētu noteikt obligātu pretvīrusu aizsardzības sistēmu automātisku abonēšanu katram datoram, kuras lietotājs var iedarbināt vai nē, bet kuras ir iekļautas precē jau no paša sākuma. |
| --- | --- |

4.2.4

Ir jāuzskata, ka informācijas drošības pētīšana veido izmaksas patērētājam arī laika nozīmē, kas tiek patērēts, lai novērstu vai pārvarētu šķēršļus. Komiteja uzskata, ka vajadzētu noteikt obligātu pretvīrusu aizsardzības sistēmu automātisku abonēšanu katram datoram, kuras lietotājs var iedarbināt vai nē, bet kuras ir iekļautas precē jau no paša sākuma.

4.3   Dinamiskāka un novatoriskāka Kopienas stratēģija

| 4.3.1 | Turklāt Komiteja uzskata, ka ES vajadzētu izvirzīt tālejošākus mērķus un radīt novatorisku, integrētu un dinamisku stratēģiju ar jaunām iniciatīvām, kā, piemēram:






  — | mehānismi, kas ļauj digitāli identificēt atsevišķus lietotājus, kuriem pārāk bieži jāievada savi personas dati; |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Turklāt Komiteja uzskata, ka ES vajadzētu izvirzīt tālejošākus mērķus un radīt novatorisku, integrētu un dinamisku stratēģiju ar jaunām iniciatīvām, kā, piemēram:

—

mehānismi, kas ļauj digitāli identificēt atsevišķus lietotājus, kuriem pārāk bieži jāievada savi personas dati;

| — | pasākumi ar ETSI starpniecību (22), kas būtu priekšnoteikums IKT drošai izmantošanai, kas var piedāvāt detalizētus un ātrus risinājumus ar noteiktu kopīgu drošības līmeni visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

—

pasākumi ar ETSI starpniecību (22), kas būtu priekšnoteikums IKT drošai izmantošanai, kas var piedāvāt detalizētus un ātrus risinājumus ar noteiktu kopīgu drošības līmeni visā Eiropas Savienībā;

| — | profilakses pasākumi ar minimālo drošības priekšnoteikumu integrāciju informācijas un tīklu sistēmās un izmēģinājuma pasākumu uzsākšana, ieviešot drošības nodarbības visu veidu un līmeņu skolās; |
| --- | --- |

—

profilakses pasākumi ar minimālo drošības priekšnoteikumu integrāciju informācijas un tīklu sistēmās un izmēģinājuma pasākumu uzsākšana, ieviešot drošības nodarbības visu veidu un līmeņu skolās;

| — | Eiropas līmenī droša un atzīta tiesiski regulējošā pamata izveidošana. Šāds pamats, piemērojot to informācijas tehnoloģijām un tīkliem, ļautu veikt pāreju no informācijas drošības uz informācijas apdrošināšanu; |
| --- | --- |

—

Eiropas līmenī droša un atzīta tiesiski regulējošā pamata izveidošana. Šāds pamats, piemērojot to informācijas tehnoloģijām un tīkliem, ļautu veikt pāreju no informācijas drošības uz informācijas apdrošināšanu;

| — | Eiropas un valstu risku novērtēšanas mehānismu nostiprināšana un lielāka tiesību aktu un noteikumu piemērošanas spēja, lai vērstos pret kibernoziegumiem, kas tiek izdarīti pret privātās dzīves neaizskaramību un datu arhīviem; |
| --- | --- |

—

Eiropas un valstu risku novērtēšanas mehānismu nostiprināšana un lielāka tiesību aktu un noteikumu piemērošanas spēja, lai vērstos pret kibernoziegumiem, kas tiek izdarīti pret privātās dzīves neaizskaramību un datu arhīviem;

| — | pasākumi, lai izvairītos no informātikas monokultūru rašanās ar tādiem produktiem un risinājumiem, kurus ir daudz vieglāk nelegāli pavairot. Atbalsts daudzveidīgiem daudzkultūru jauninājumiem, kas vērsti uz Vienotas Eiropas informācijas telpas izveidi (SEIS, Single European Information Space). |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai izvairītos no informātikas monokultūru rašanās ar tādiem produktiem un risinājumiem, kurus ir daudz vieglāk nelegāli pavairot. Atbalsts daudzveidīgiem daudzkultūru jauninājumiem, kas vērsti uz Vienotas Eiropas informācijas telpas izveidi (SEIS, Single European Information Space).

| 4.3.2 | Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi izveidot IKT drošības kontaktpunktu (ICT Security Focal Point) starp ģenerāldirektorātiem (23). Tas ļautu rīkoties:






  — | Komisijas iekšējo dienestu līmenī; |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi izveidot IKT drošības kontaktpunktu (ICT Security Focal Point) starp ģenerāldirektorātiem (23). Tas ļautu rīkoties:

—

Komisijas iekšējo dienestu līmenī;

| — | atsevišķu dalībvalstu līmenī, izstrādājot horizontālus risinājumus attiecībā uz sadarbspēju, identifikācijas pārvaldību, privātās dzīves aizsardzību, brīvu piekļuvi informācijai un pakalpojumiem un attiecībā uz minimālo drošības priekšnoteikumu aspektiem; |
| --- | --- |

—

atsevišķu dalībvalstu līmenī, izstrādājot horizontālus risinājumus attiecībā uz sadarbspēju, identifikācijas pārvaldību, privātās dzīves aizsardzību, brīvu piekļuvi informācijai un pakalpojumiem un attiecībā uz minimālo drošības priekšnoteikumu aspektiem;

| — | starptautiskajā līmenī, lai dažādās situācijās varētu nodrošināt vienotu Eiropas nostāju, kā, piemēram, ANO, G8, ESAO, ISO. |
| --- | --- |

—

starptautiskajā līmenī, lai dažādās situācijās varētu nodrošināt vienotu Eiropas nostāju, kā, piemēram, ANO, G8, ESAO, ISO.

4.4   Pastiprinātas ES koordinācijas darbības

| 4.4.1 | ESSK piešķir lielu nozīmi Eiropas tīkla (European Network) un Informācijas drošības tīkla (Infomation Security Network) izveidošanai, ar kura starpniecību varēs veicināt aptaujas, pētījumus un seminārus par drošības mehānismiem un to sadarbspēju, par modernu kriptogrāfiju un privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

4.4.1

ESSK piešķir lielu nozīmi Eiropas tīkla (European Network) un Informācijas drošības tīkla (Infomation Security Network) izveidošanai, ar kura starpniecību varēs veicināt aptaujas, pētījumus un seminārus par drošības mehānismiem un to sadarbspēju, par modernu kriptogrāfiju un privātās dzīves aizsardzību.

| 4.4.2 | EESK uzskata, ka šajā ļoti delikātajā jomā jāpalielina Eiropas pētniecības nozīme, lietderīgi sintezējot:






  — | Eiropas drošības pētniecības programmas (ESRP) (24), kas iekļauta Septītajā pamatprogrammā zinātniskās pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrācijas pasākumu jomā, |
| --- | --- | --- |

4.4.2

EESK uzskata, ka šajā ļoti delikātajā jomā jāpalielina Eiropas pētniecības nozīme, lietderīgi sintezējot:

—

Eiropas drošības pētniecības programmas (ESRP) (24), kas iekļauta Septītajā pamatprogrammā zinātniskās pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrācijas pasākumu jomā,

| — | programmas Safer Internet Plus; |
| --- | --- |

—

programmas Safer Internet Plus;

| — | un Eiropas programmas svarīgāko infrastruktūras objektu aizsardzībai (EPCIP) saturu (25). |
| --- | --- |

—

un Eiropas programmas svarīgāko infrastruktūras objektu aizsardzībai (EPCIP) saturu (25).

| 4.4.3 | Šiem ieteikumiem varētu pievienot Eiropas dienas “Drošais dators ”iedibināšanu, kuru atbalstītu ar valstu izglītības kampaņām skolās un informatīvās kampaņām patērētājiem par informācijas aizsardzības procedūrām ar personālā datora starpniecību. Protams, šī informācija tiktu sniegta papildus informācijai par reģistrētiem tehnoloģiskiem sasniegumiem plašajā un mainīgajā izgudrojumu jomā. |
| --- | --- |

4.4.3

Šiem ieteikumiem varētu pievienot Eiropas dienas “Drošais dators ”iedibināšanu, kuru atbalstītu ar valstu izglītības kampaņām skolās un informatīvās kampaņām patērētājiem par informācijas aizsardzības procedūrām ar personālā datora starpniecību. Protams, šī informācija tiktu sniegta papildus informācijai par reģistrētiem tehnoloģiskiem sasniegumiem plašajā un mainīgajā izgudrojumu jomā.

| 4.4.4 | Komiteja ir vairākkārtīgi uzsvērusi, ka “Viedoklis par digitālo darījumu drošību un uzticēšanās šo darījumu drošībai ietekmē to, cik ātri uzņēmumi savā darbībā sāks izmantot IKT. Patērētāju vēlmi norādīt kredītkartes numuru tīmekļa vietnē ievērojami ietekmē patērētāja viedoklis par attiecīgā darījuma drošību.” (26). |
| --- | --- |

4.4.4

Komiteja ir vairākkārtīgi uzsvērusi, ka “Viedoklis par digitālo darījumu drošību un uzticēšanās šo darījumu drošībai ietekmē to, cik ātri uzņēmumi savā darbībā sāks izmantot IKT. Patērētāju vēlmi norādīt kredītkartes numuru tīmekļa vietnē ievērojami ietekmē patērētāja viedoklis par attiecīgā darījuma drošību.” (26).

| 4.4.5 | Komiteja ir pārliecināta, ka, ņemot vērā nozares milzīgo izaugsmes potenciālu, ir jāveicina īpašas politikas jomas un jāpiemēro esošās jaunajiem sasniegumiem. Drošības, informātikas jomā Eiropas mēroga iniciatīvas ir jāsasaista ar integrētu stratēģiju, paplašinot nozares robežas un nodrošinot saskaņotu un drošu IKT izmantošanu sabiedrībā. |
| --- | --- |

4.4.5

Komiteja ir pārliecināta, ka, ņemot vērā nozares milzīgo izaugsmes potenciālu, ir jāveicina īpašas politikas jomas un jāpiemēro esošās jaunajiem sasniegumiem. Drošības, informātikas jomā Eiropas mēroga iniciatīvas ir jāsasaista ar integrētu stratēģiju, paplašinot nozares robežas un nodrošinot saskaņotu un drošu IKT izmantošanu sabiedrībā.

| 4.4.6 | Komiteja uzskata, ka atsevišķu nozīmīgu stratēģiju, kā šīs, izstrāde virzās pārāk lēni birokrātisko un kultūras šķēršļu dēļ, ko dalībvalstis liek nepieciešamajiem lēmumiem, kuri jāpieņem Kopienas mērogā. |
| --- | --- |

4.4.6

Komiteja uzskata, ka atsevišķu nozīmīgu stratēģiju, kā šīs, izstrāde virzās pārāk lēni birokrātisko un kultūras šķēršļu dēļ, ko dalībvalstis liek nepieciešamajiem lēmumiem, kuri jāpieņem Kopienas mērogā.

| 4.4.7 | Komiteja arī uzskata, ka Kopienas resursi ir nepietiekami, lai īstenotu daudzus un steidzamus projektus, kuri var sniegt konkrētus risinājumus jaunām ar globalizāciju saistītām problēmām, ja tie tiek īstenoti Kopienas mērogā. |
| --- | --- |

4.4.7

Komiteja arī uzskata, ka Kopienas resursi ir nepietiekami, lai īstenotu daudzus un steidzamus projektus, kuri var sniegt konkrētus risinājumus jaunām ar globalizāciju saistītām problēmām, ja tie tiek īstenoti Kopienas mērogā.

4.5   Patērētāja aizsardzības lielāka drošība ES

| 4.5.1 | Komiteja apzinās, ka dalībvalstis ir īstenojušas tehnoloģiskus drošības pasākumus un drošības pārvaldes procedūras saskaņā ar pašu vajadzībām, cenšoties koncentrēties uz dažādiem aspektiem. Arī šī iemesla dēļ ir grūti sniegt viennozīmīgu, efektīvu atbildi uz drošības problēmām. Izņemot dažus administratīvus tīklus, starp dalībvalstīm nepastāv sistemātiska pārrobežu sadarbība, kaut arī katra valsts atsevišķi nevar risināt drošības jautājumus. |
| --- | --- |

4.5.1

Komiteja apzinās, ka dalībvalstis ir īstenojušas tehnoloģiskus drošības pasākumus un drošības pārvaldes procedūras saskaņā ar pašu vajadzībām, cenšoties koncentrēties uz dažādiem aspektiem. Arī šī iemesla dēļ ir grūti sniegt viennozīmīgu, efektīvu atbildi uz drošības problēmām. Izņemot dažus administratīvus tīklus, starp dalībvalstīm nepastāv sistemātiska pārrobežu sadarbība, kaut arī katra valsts atsevišķi nevar risināt drošības jautājumus.

| 4.5.2 | Turklāt Komiteja uzskata, ka ar Padomes Lēmumu 2005/222/GIA tika izveidots tiesu un citu kompetento iestāžu sadarbības pamats, lai, tuvinot to krimināltiesības uzbrukumu pret informācijas sistēmām jomā, nodrošinātu dalībvalstu vienotu pieeju attiecībā uz:






  — | nelikumīgu piekļuvi informācijas sistēmām; |
| --- | --- | --- |

4.5.2

Turklāt Komiteja uzskata, ka ar Padomes Lēmumu 2005/222/GIA tika izveidots tiesu un citu kompetento iestāžu sadarbības pamats, lai, tuvinot to krimināltiesības uzbrukumu pret informācijas sistēmām jomā, nodrošinātu dalībvalstu vienotu pieeju attiecībā uz:

—

nelikumīgu piekļuvi informācijas sistēmām;

| — | pretlikumīgiem traucējumiem, kuri tīši izraisa nopietnus informācijas sistēmas darbības traucējumus vai pārtraukumu; |
| --- | --- |

—

pretlikumīgiem traucējumiem, kuri tīši izraisa nopietnus informācijas sistēmas darbības traucējumus vai pārtraukumu;

| — | nelikumīgiem traucējumiem, kas skar tīšu informācijas sistēmas datu dzēšanu, postīšanu, bojāšanu, sagrozīšanu, likvidēšanu vai padara tos nepieejamus; |
| --- | --- |

—

nelikumīgiem traucējumiem, kas skar tīšu informācijas sistēmas datu dzēšanu, postīšanu, bojāšanu, sagrozīšanu, likvidēšanu vai padara tos nepieejamus;

| — | kūdīšanu, palīdzības sniegšanu, līdzdalību iepriekš minētajos pārkāpumos. |
| --- | --- |

—

kūdīšanu, palīdzības sniegšanu, līdzdalību iepriekš minētajos pārkāpumos.

| 4.5.3 | Turklāt ietvarlēmumā ir norādīti kritēriji juridisku personu atbildības noteikšanai un iespējamās sankcijas, kas var tikt piemērotas, kad to atbildība ir pierādīta. |
| --- | --- |

4.5.3

Turklāt ietvarlēmumā ir norādīti kritēriji juridisku personu atbildības noteikšanai un iespējamās sankcijas, kas var tikt piemērotas, kad to atbildība ir pierādīta.

| 4.5.4 | Dialogā ar dalībvalstu publiskās pārvaldes iestādēm Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu, ka minētajām iestādēm jāuzsāk darbības, lai veiktu salīdzinošo novērtēšanu savu valstu politikai attiecībā uz tīklu un informācijas sistēmu drošību, ietverot īpašās politikas, kas skar publisko sektoru. Šāds ierosinājums bija ietverts EESK 2001. gada atzinumā (27). |
| --- | --- |

4.5.4

Dialogā ar dalībvalstu publiskās pārvaldes iestādēm Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu, ka minētajām iestādēm jāuzsāk darbības, lai veiktu salīdzinošo novērtēšanu savu valstu politikai attiecībā uz tīklu un informācijas sistēmu drošību, ietverot īpašās politikas, kas skar publisko sektoru. Šāds ierosinājums bija ietverts EESK 2001. gada atzinumā (27).

4.6   Izplatītāka drošības kultūra

| 4.6.1 | Attiecībā uz informācijas drošības rūpniecības līdzdalību, tai jānodrošina efektīvas garantijas, lai aizsargātu klientu tiesības uz privāto dzīvi un konfidencialitāti, izmantojot savu iekārtu materiālajai uzraudzībai un komunikāciju kodifikācijai instrumentus, kas atbilst jaunākajai tehnoloģiju attīstībai (28). |
| --- | --- |

4.6.1

Attiecībā uz informācijas drošības rūpniecības līdzdalību, tai jānodrošina efektīvas garantijas, lai aizsargātu klientu tiesības uz privāto dzīvi un konfidencialitāti, izmantojot savu iekārtu materiālajai uzraudzībai un komunikāciju kodifikācijai instrumentus, kas atbilst jaunākajai tehnoloģiju attīstībai (28).

| 4.6.2 | Attiecībā uz informētības uzlabošanas darbību Komiteja uzskata, ka ir svarīgi izveidot īstu “drošības kultūru”, kas būtu pilnībā savienojama ar informācijas, komunikācijas un vārda brīvību. Daudzi lietotāji neapzinās visus ar datorpirātismu saistītus riskus, savukārt daudzi pakalpojumu operatori, pārdevēji vai sniedzēji nespēj novērtēt nepietiekamo aspektu esamību un apjomu. |
| --- | --- |

4.6.2

Attiecībā uz informētības uzlabošanas darbību Komiteja uzskata, ka ir svarīgi izveidot īstu “drošības kultūru”, kas būtu pilnībā savienojama ar informācijas, komunikācijas un vārda brīvību. Daudzi lietotāji neapzinās visus ar datorpirātismu saistītus riskus, savukārt daudzi pakalpojumu operatori, pārdevēji vai sniedzēji nespēj novērtēt nepietiekamo aspektu esamību un apjomu.

| 4.6.3 | Kaut arī privātās dzīves un personīgo datu aizsardzība ir prioritārie mērķi, patērētājiem ir arī tiesības uz efektīvu aizsardzību pret spiegošanu, izmantojot spiegprogrammatūras un datnes (spyware un web bugs) vai citas metodes. Ir vajadzīgi arī efektīvi pasākumi, lai novērstu surogātpasta (spamming) (29) praksi (masveidīga nepieprasītu paziņojumu nosūtīšana), kas bieži vien izriet no šīm nelikumībām. Šāda veida ielaušanās nodara kaitējumu tās upuriem (30). |
| --- | --- |

4.6.3

Kaut arī privātās dzīves un personīgo datu aizsardzība ir prioritārie mērķi, patērētājiem ir arī tiesības uz efektīvu aizsardzību pret spiegošanu, izmantojot spiegprogrammatūras un datnes (spyware un web bugs) vai citas metodes. Ir vajadzīgi arī efektīvi pasākumi, lai novērstu surogātpasta (spamming) (29) praksi (masveidīga nepieprasītu paziņojumu nosūtīšana), kas bieži vien izriet no šīm nelikumībām. Šāda veida ielaušanās nodara kaitējumu tās upuriem (30).

4.7   Spēcīgāka un aktīvāka ES Aģentūra

| 4.7.1 | Komiteja piekrīt, ka Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA) konkrēti un pastiprināti jādarbojas gan saistībā ar informētības uzlabošanas kampaņām, gan jo sevišķi sakarā ar operatoru un lietotāju informēšanas un apmācības darbībām, kā EESK jau ieteica nesen pieņemtajā atzinumā (31) par publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

4.7.1

Komiteja piekrīt, ka Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA) konkrēti un pastiprināti jādarbojas gan saistībā ar informētības uzlabošanas kampaņām, gan jo sevišķi sakarā ar operatoru un lietotāju informēšanas un apmācības darbībām, kā EESK jau ieteica nesen pieņemtajā atzinumā (31) par publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu.

| 4.7.2 | Visbeidzot, attiecībā uz piedāvātajām darbībām, lai palielinātu katras ieinteresēto personu grupas atbildības apzināšanos, tās šķiet vērstas uz subsidiaritātes principa stingru ievērošanu. Tās tiešām ir jāīsteno dalībvalstīm un privātajam sektoram saskaņā ar to īpašajām atbildības jomām. |
| --- | --- |

4.7.2

Visbeidzot, attiecībā uz piedāvātajām darbībām, lai palielinātu katras ieinteresēto personu grupas atbildības apzināšanos, tās šķiet vērstas uz subsidiaritātes principa stingru ievērošanu. Tās tiešām ir jāīsteno dalībvalstīm un privātajam sektoram saskaņā ar to īpašajām atbildības jomām.

| 4.7.3 | Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA) vajadzētu izmantot Eiropas tīkla European Network and Information Security Network palīdzību, lai organizētu kopīgus pasākumus, kā, piemēram, Kopienas informācijas drošības trauksmes daudzvalodu portālu individualizētai un interaktīvai informācijai saprotamā valodā, īpaši individuāliem visdažādākā vecuma lietotājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.7.3

Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA) vajadzētu izmantot Eiropas tīkla European Network and Information Security Network palīdzību, lai organizētu kopīgus pasākumus, kā, piemēram, Kopienas informācijas drošības trauksmes daudzvalodu portālu individualizētai un interaktīvai informācijai saprotamā valodā, īpaši individuāliem visdažādākā vecuma lietotājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

Briselē, 2007. gada 16. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Skat. EESK atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Tīklu un informācijas drošība — priekšlikums Eiropas politikas pieejai”, OV C 48, 21.2.2002, 33. lpp.

1

(2)  “Ietekmes novērtējuma dokumentam ”nav tāda pati nozīme, kāda ir “Stratēģijas dokumentam”.

2

(3)  ANO 27.03.2006, Ieteikumi Nr. 57 un 58. Tunis Final Document no 15.

3

Tunis Final Document

o

(4)  Skat. “Emerging technologies in the context of security”, KPC (Kopīgais pētniecības centrs) — Institūts iedzīvotāju aizsardzībai un drošībai, stratēģisku pētījumu žurnāls, 2005. gada septembris, Eiropas Komisija,

4

Emerging technologies in the context of security

http://serac.jrc.it.

(5)  i2010:Drošas informācijas sabiedrības stratēģija. Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts — Factsheet 8 (2006. gada jūnijā), EK Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

5

i2010:Drošas informācijas sabiedrības stratēģija.

http://ec.europa.eu/information_society/doc/factsheets/001-dg-glance-it.pdf.

(6)  Ziņojumi pirmajā starptautiskajā konferencē par pieejamību, uzticamību un drošību (ARES'06) — sējums 00 ARES 2006, izdevējs IEEE Computer Society.

6

(7)  SPAM — nelūgta komerciāla elektroniskā vēstule. Vārda “spam ”(“mēstule”) sākotnējā nozīme ir “cūkgaļa un šķiņķis ar garšvielām ”(“spiced pork and ham”), tā sauca gaļas konservus, ko daudz lietoja 2. pasaules kara laikā, kad tie kļuva par ASV armijas un Apvienotās Karalistes iedzīvotāju galveno pārtiku. Tā kā šos konservus ēda gadiem (tie netika normēti), iedzīvotājiem tie beigās bija apnikuši.

7

(8)  Datorvītuss: īpaša programmatūra, kas pieder pie ļaunprātīgu programmatūru kategorijas, kura, ja tiek palaista, spēj, sevi pavairojot, inficēt datnes, parasti bez lietotāja ziņas. Vīrusi var būt vairāk vai mazāk kaitīgi operētājsistēmai, kurā ir iekļuvuši, bet pat labākajā gadījumā tie izraisa zināmu brīvpiekļuves atmiņas (RAM), centrālā procesora (CPU) un vietas uz cietā diska izšķiešanu.

8

RAM

CPU

(9)  e-pasta tārps ir destruktīva programma, kas uzbrūk tīklam, tā savāc e-pasta adreses no klienta e-pasta programmas (piemēram, MS Outlook) un pēc tam izsūta simtiem e-pasta vēstuļu uz šīm e-pasta adresēm, turklāt pati tārpa programma ir pievienota šīm vēstulēm kā piesaistne (attachment).

9

MS Outlook

attachment

(10)  Spiegprogrammatūra (spyware) = programma, kas slepeni vāc informāciju par lietotāja darbībām internetā, tā instalē pati sevi, par to neinformējot lietotāju un lietotājam par to nezinot, proti, bez lietotāja piekrišanas un kontroles.

10

spyware

(11)  Režģiskās skaitļošanas programmas (GRID infoware) = dara iespējamu ļoti dažādu plašā ģeogrāfiskā areālā izkaisītu datorresursu (piemēram, superdatoru, klasteru, datu glabāšanas sistēmu, datu avotu, instrumentu, cilvēku) koplietošanu, atlasi un vienlaicīgu izmantošanu, tos virtuāli apkopojot kā vienu un nedalāmu resursu, lai skaitļošanas jomā risinātu sarežģītas problēmas un tādus uzdevumus, kuru risināšanai jāapstrādā daudz datu.

11

GRID infoware

(12)  Pikšķerēšana (phishing) = informācijas tehnoloģiju jomā tā sauc krāpšanas metodi, kuras mērķis ir izvilināt personu apliecinošus un konfidenciālus datus, proti, identifikācijas datu zādzību, ko veic, nosūtot viltotas e-pasta vēstules, kas izskatās gluži kā īstas.

12

phishing

(13)  Pirātisms = programmatūras “pirātu ”lietots vārds, ar ko apzīmē programmatūru, kuras aizsardzība pret kopēšanu ir uzlauzta un ko iespējams lejupielādēt tīmeklī.

13

(14)  COM(2001) 298 galīgā redakcija.

14

(15)  Skat. 1. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  Multivariate Statistical Analysis for Network Attacks Detection. Guangzhi Qu, Salim Hariri* — 2005 US, Arizona

16

Multivariate Statistical Analysis for Network Attacks Detection. Guangzhi Qu, Salim Hariri* — 2005 US, Arizona

Internet Technology Laboratory, ECE Department, The University of Arizona, http://www.ece.arizona.edu/~hpdc

Internet Technology Laboratory, ECE Department, The University of Arizona, http://www.ece.arizona.edu/~hpdc

Mazin Yousif, Intel Corporation, USA.- Work supported in part by a grant from Intel Corporation IT R&D Council.

Mazin Yousif, Intel Corporation, USA.- Work supported in part by a grant from Intel Corporation IT R&D Council

(17)  COM(2006) 251 galīgā redakcija, 31.05.2006.

17

(18)  Skat. COM 251/2006, 3. nod. priekšpēdējā rindkopa.

18

(19)  Skat. šādus dokumentus:

19

| — | EESK atzinums par tematu “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par tādu datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko labo Direktīvu 2002/58/EK”, — OV C 69, 21.3.2006, 16. lpp.; |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par tematu “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par tādu datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko labo Direktīvu 2002/58/EK”, — OV C 69, 21.3.2006, 16. lpp.;

| — | EESK atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ”— OV C 110, 9.5.2006, 83. lpp.; |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ”— OV C 110, 9.5.2006, 83. lpp.;

| — | EESK atzinums par tematu “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, kas ievieš daudzgadīgu Kopienas programmu ar mērķi veicināt drošāku interneta un jauno tehnoloģiju lietošanu tiešsaistes režīmā ”— OV C 157, 28.6.2005, 136. lpp.; |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par tematu “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, kas ievieš daudzgadīgu Kopienas programmu ar mērķi veicināt drošāku interneta un jauno tehnoloģiju lietošanu tiešsaistes režīmā ”— OV C 157, 28.6.2005, 136. lpp.;

| — | EESK atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Tīklu un informācijas drošība — priekšlikums Eiropas politikas pieejai ”— OV C 48, 21.2.2002, 33. lpp.; |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Tīklu un informācijas drošība — priekšlikums Eiropas politikas pieejai ”— OV C 48, 21.2.2002, 33. lpp.;

(20)  Skatīt 19. zemsvītras piezīmes 3. ievilkumu.

20

(21)  Skatīt 19. zemsvītras piezīmes 3. ievilkumu.

21

(22)  ETSI, Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts. Skat. īpaši 2006. gada 16. un 17. janvāra semināru. ETSI cita starpā izstrādāja specifikāciju nelegālai pārtveršanai (TS 102 232; 102 233; 102 234), internata piekļuvēm Lan Wireless (TR 102 519), elektroniskiem parakstiem un izstrādāja GSM GPRS un UMTS drošības algoritmus.

22

Lan Wireless

GSM GPRS

UMTS

(23)  Šādus Security Focal Point starp ģenerāldirektorātiem varētu finansēt Septītās zinātniskās pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrācijas pasākumu pamatprogrammas īpašas programmas “Sadarbība ”IST prioritātes vai Eiropas drošības pētniecības programmas (ESRP) ietvaros.

23

Security Focal Point

ESRP

(24)  Skat. 7. pamatprogramma — EK PAT&D pamatprogramma, īpaša programma “Sadarbība”; tematiskā prioritāte “Drošības pētniecība ”ar budžetu 1,35 miljardi eiro laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam.

24

(25)  COM(2005) 576, 17.11.2005.

25

(26)  Skatīt 19. zemsvītras piezīmes 2. ievilkumu.

26

(27)  Skat. atzinumu CESE 1474/2001., 28.11.2001., ziņotājs — RETUREAU kgs.

27

RETUREAU

(28)  Skat. Direktīvu 97/66/EK par personas datu apstrādi telekomunikāciju nozarē (OV L 24, 30.1.1998.).

28

(29)  Franciski “pollu postage”.

29

pollu postage

(30)  Skat. EESK atzinumus par tematiem: “Elektronisko sakaru tīkli”(OV C 123, 25.4.2001., 50. lpp.), “Elektroniskā tirdzniecība”(OV C 169, 16.6.1999., 36. lpp.) un “Elektroniskās tirdzniecības ietekme uz vienoto tirgu”(OV C 123, 25.4.2001., 1. lpp.).

30

Elektronisko sakaru tīkli

Elektroniskā tirdzniecība

Elektroniskās tirdzniecības ietekme uz vienoto tirgu

(31)  Skatīt 19. zemsvītras piezīmes 1. ievilkumu.

31

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/27

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu”

(2007/C 97/10)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 29. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2007. gada 11. janvārī. Ziņotājs — McDonogh kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433 plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februārī (16. februāra sēdē), ar 139 balsīm par un 1 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Pamatojums

1.1   Kopsavilkums

Paziņojumā ir sniegts pārskats par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tiesiskā regulējuma direktīvu darbību (1). Paziņojumā izklāstīts, kā īstenoti tiesiskajā regulējumā izvirzītie mērķi, un noteiktas jomas, kurās nepieciešamas izmaiņas. Ierosinātās izmaiņas izskatītas pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (2). Pievienotajā ietekmes novērtējumā (3) raksturots plašāks iespēju klāsts, ko izskatīja pirms šajā paziņojumā izklāstīto secinājumu izdarīšanas.

1.2   Tiesiskā regulējuma struktūra

Vienotas Eiropas informācijas telpas ar atvērtu un konkurētspējīgu iekšējo tirgu izveide ir viens no Eiropas galvenajiem uzdevumiem (4) izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas kontekstā. Uz elektroniskajiem sakariem ir balstīta ekonomika kopumā, un ES līmenī šajā jomā darbojas tiesiskais regulējums, kas stājās spēkā 2003. gadā.

Tiesiskais regulējums nosaka vienotu, kopīgu kārtību attiecībā uz visiem elektroniskajiem — bezvadu, fiksētajiem, datu, balss, interneta, līniju komutācijas, plašsaziņas un personālajiem sakariem (5). Tā mērķi ir veicināt konkurenci elektronisko sakaru tirgos, sekmēt iekšējā tirgus darbību un aizsargāt Eiropas Savienības iedzīvotāju intereses (6).

Tiesiskā regulējuma galvenos elementus var apkopot šādi:

| — | Pamatdirektīva, ar ko nosaka ES tiesiskā regulējuma politikas galvenos principus, mērķus un procedūras elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

—

Pamatdirektīva, ar ko nosaka ES tiesiskā regulējuma politikas galvenos principus, mērķus un procedūras elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā.

| — | Piekļuves un starpsavienojumu direktīva, ar ko nosaka kārtību un principus konkurenci veicinošu nosacījumu nodrošināšanai attiecībā uz tīklu pieejamības un starpsavienojumu nodrošināšanu no lielāko elektronisko sakaru tirgus operatoru puses. |
| --- | --- |

—

Piekļuves un starpsavienojumu direktīva, ar ko nosaka kārtību un principus konkurenci veicinošu nosacījumu nodrošināšanai attiecībā uz tīklu pieejamības un starpsavienojumu nodrošināšanu no lielāko elektronisko sakaru tirgus operatoru puses.

| — | Atļauju izsniegšanas direktīva, ar ko nosaka vispārēju atļauju izsniegšanas sistēmu individuālo un grupveida atļauju vietā, lai atvieglotu ienākšanu tirgū un mazinātu administratīvo slogu operatoriem. |
| --- | --- |

—

Atļauju izsniegšanas direktīva, ar ko nosaka vispārēju atļauju izsniegšanas sistēmu individuālo un grupveida atļauju vietā, lai atvieglotu ienākšanu tirgū un mazinātu administratīvo slogu operatoriem.

| — | Universālā pakalpojuma direktīva, ar ko nosaka minimālo pieejamības un izmantojamības līmeni attiecībā uz elektronisko sakaru pakalpojumiem un garantē elektronisko sakaru pakalpojumu lietotāju un patērētāju pamattiesības. |
| --- | --- |

—

Universālā pakalpojuma direktīva, ar ko nosaka minimālo pieejamības un izmantojamības līmeni attiecībā uz elektronisko sakaru pakalpojumiem un garantē elektronisko sakaru pakalpojumu lietotāju un patērētāju pamattiesības.

| — | Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju, ar ko nosaka privātās dzīves aizsardzību un kārtību attiecībā uz personas datu apstrādi saistībā ar datu pārraidi pa publiskajiem sakaru tīkliem. |
| --- | --- |

—

Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju, ar ko nosaka privātās dzīves aizsardzību un kārtību attiecībā uz personas datu apstrādi saistībā ar datu pārraidi pa publiskajiem sakaru tīkliem.

| — | Komisijas Konkurences direktīva, kurā ir konsolidēti līdzšinējie uz Līguma 86. pantu balstītie normatīva rakstura pasākumi telekomunikāciju nozares liberalizācijai (šajā apskatā nav ietverta). |
| --- | --- |

—

Komisijas Konkurences direktīva, kurā ir konsolidēti līdzšinējie uz Līguma 86. pantu balstītie normatīva rakstura pasākumi telekomunikāciju nozares liberalizācijai (šajā apskatā nav ietverta).

| — | Komisijas Ieteikums par attiecīgajiem tirgiem, kurā ir definēti 18 tirgus segmenti, kas jāizvērtē attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm. |
| --- | --- |

—

Komisijas Ieteikums par attiecīgajiem tirgiem, kurā ir definēti 18 tirgus segmenti, kas jāizvērtē attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm.

Bez tam Komisija ir pieņēmusi Lēmumu par radiofrekvencēm (622/2002/EK) ar mērķi nodrošināt frekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantošanu iekšējā tirgū.

1.3   Tiesiskā regulējuma novērtējums no mērķu sasniegšanas viedokļa

Tirgus attīstība

Kopš tirgu pilnīgas atvēršanas konkurencei 1998. gadā lietotāji un patērētāji ir guvuši labumu no lielākas izvēles iespējas, zemākām cenām un inovatīviem produktiem un pakalpojumiem. 2005. gadā IKT nozare tika novērtēta 614 miljardu EUR apmērā (7). IKT arī veicina visas Eiropas ekonomikas produktivitātes pieaugumu un konkurētspēju makroekonomiskajā aspektā un tādējādi darbojas kā izaugsmi un darba vietu radīšanu veicinošs faktors.

Konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm

Atbildēs uz Komisijas “Uzaicinājumu izteikt viedokli” (8) tiesiskā regulējuma ietekme kopumā vērtēta pozitīvi. Patērētāji un nozares dalībnieki atbalstīja regulējuma pieeju, lai gan dažkārt kritizēja tā īstenošanu. Daudzi aicināja vienkāršot tirgus pārskata procedūras un kopumā atbalstīja jaunos institucionālos pasākumus radiofrekvenču spektra saskaņošanai (9).

Jauninājumi, ieguldījumi un konkurence

Eiropā ieguldījumi šajā nozarē pēdējo gadu laikā ir bijuši lielāki nekā citos pasaules reģionos (45 miljardi EUR 2005. gadā) (10). Konkurence joprojām ir galvenais virzītājspēks. Valstis, kas efektīvi piemērojušas ES tiesisko regulējumu, atbalstot konkurenci, ir piesaistījušas lielāko ieguldījumu apjomu (11). Valstīs, kurās ir nopietna konkurence starp vēsturiskajiem operatoriem un kabeļoperatoriem, parasti ir plašāka platjoslas pakalpojumu izplatība (12).

Kopsavilkums

Komisija uzskata, ka radiofrekvenču spektra efektīvāka pārvaldība ļautu pilnībā izmantot tā potenciālu, lai Eiropas iedzīvotājiem piedāvātu mūsdienīgus, daudzveidīgus un cenu ziņā pieejamus pakalpojumus un lai nostiprinātu Eiropas IKT nozares konkurētspēju. Komisija arī uzskata, ka, pilnā apjomā un efektīvi piemērojot tiesiskajā regulējumā paredzētos principus un elastīguma iespējas, var vislabāk veicināt ieguldījumus, inovāciju un tirgus attīstību.

1.4   Ierosinātās izmaiņas kopumā

Pašlaik spēkā esošais tiesiskais regulējums ir devis ievērojamu labumu, tomēr vairākās jomās tam jāvelta pastiprināta uzmanība, lai tas būtu tikpat efektīvs arī nākamajā desmitgadē. Divas galvenās jomas, kurās nepieciešamas izmaiņas, ir šādas:

| — | Komisijas 2005. gada septembra paziņojumā izklāstītās Komisijas radiofrekvenču spektra politikas piemērošana elektronisko sakaru jomā (13); |
| --- | --- |

—

Komisijas 2005. gada septembra paziņojumā izklāstītās Komisijas radiofrekvenču spektra politikas piemērošana elektronisko sakaru jomā (13);

| — | ar tirgu pārskatīšanu saistītā procesuālā sloga samazināšana attiecībā uz tiem tirgiem, kas ir jutīgi pret iepriekšēju (ex-ante) regulējumu. |
| --- | --- |

—

ar tirgu pārskatīšanu saistītā procesuālā sloga samazināšana attiecībā uz tiem tirgiem, kas ir jutīgi pret iepriekšēju (ex-ante) regulējumu.

Papildus iepriekš minētajam Komisija ierosina citas izmaiņas, lai

| — | konsolidētu vienoto tirgu, |
| --- | --- |

—

konsolidētu vienoto tirgu,

| — | aizsargātu patērētāju un lietotāju intereses, |
| --- | --- |

—

aizsargātu patērētāju un lietotāju intereses,

| — | uzlabotu drošību un |
| --- | --- |

—

uzlabotu drošību un

| — | atceltu novecojušās normas. |
| --- | --- |

—

atceltu novecojušās normas.

Šajā paziņojumā un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (14) ir izklāstīta Komisijas veiktā analīze un ierosinātas izmaiņas.

2.   Ievads

| 2.1 | Komiteja visnotaļ atbalsta Komisijas priekšlikumus par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu. Komiteja atzīst arī Komisijas veikto vispusīgo darbu pārskatīšanas procesā, kurā ir sintezēti ekspertu pētījumi un konsultācijas ar visām ieinteresētajām pusēm, lai izstrādātu ieteikumus, kas ir izklāstīti paziņojumā COM(2006) 334 “Par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu ”un attiecīgā dienesta darba dokumentā SEC(206) 816. Komiteja tomēr aicina Komisiju ņemt vērā šajā atzinumā izteiktos iebildumus un ieteikumus. |
| --- | --- |

2.1

Komiteja visnotaļ atbalsta Komisijas priekšlikumus par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu. Komiteja atzīst arī Komisijas veikto vispusīgo darbu pārskatīšanas procesā, kurā ir sintezēti ekspertu pētījumi un konsultācijas ar visām ieinteresētajām pusēm, lai izstrādātu ieteikumus, kas ir izklāstīti paziņojumā COM(2006) 334 “Par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu ”un attiecīgā dienesta darba dokumentā SEC(206) 816. Komiteja tomēr aicina Komisiju ņemt vērā šajā atzinumā izteiktos iebildumus un ieteikumus.

| 2.2 | Tiesiskajam regulējumam jābūt saskaņotam ar IKT nozares attīstības stratēģiju, un tam ir jāsekmē elektronisko sakaru īpaši svarīgā loma Eiropas Savienības ekonomiskajā un sociālajā dzīvē. Tādēļ Komiteja visnotaļ atbalsta minētā regulējuma pārskatīšanas mērķi — sekmēt iniciatīvu “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (15), kas paredz IKT nozares ieguldījumu Lisabonas izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības stratēģijas īstenošanā. Īpaši mēs atzīstam tiesiskā regulējuma nozīmi, izveidojot vienotu Eiropas informācijas telpu, kas nodrošina pieejamus un drošus platjoslas sakarus ar bagātīgu un daudzveidīgu saturu un digitālos pakalpojumus, kā arī pasaules līmeņa darbību pētījumos un inovācijā IKT jomā, lai sašaurinātu plaisu ar Eiropas galvenajiem konkurentiem, un tādu informācijas sabiedrību, kas ir iekļaujoša, nodrošina kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus un veicina dzīves kvalitātes uzlabošanos. |
| --- | --- |

2.2

Tiesiskajam regulējumam jābūt saskaņotam ar IKT nozares attīstības stratēģiju, un tam ir jāsekmē elektronisko sakaru īpaši svarīgā loma Eiropas Savienības ekonomiskajā un sociālajā dzīvē. Tādēļ Komiteja visnotaļ atbalsta minētā regulējuma pārskatīšanas mērķi — sekmēt iniciatīvu “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (15), kas paredz IKT nozares ieguldījumu Lisabonas izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības stratēģijas īstenošanā. Īpaši mēs atzīstam tiesiskā regulējuma nozīmi, izveidojot vienotu Eiropas informācijas telpu, kas nodrošina pieejamus un drošus platjoslas sakarus ar bagātīgu un daudzveidīgu saturu un digitālos pakalpojumus, kā arī pasaules līmeņa darbību pētījumos un inovācijā IKT jomā, lai sašaurinātu plaisu ar Eiropas galvenajiem konkurentiem, un tādu informācijas sabiedrību, kas ir iekļaujoša, nodrošina kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus un veicina dzīves kvalitātes uzlabošanos.

| 2.3 | Komiteja atzinīgi vērtē regulējuma sekmīgo darbību kopš tā ieviešanas. Ir vērojama visas Eiropas mēroga telekomunikāciju nozares veidošanās, pastiprināta pakalpojumu konkurence daudzos tirgos, augsts inovācijas līmenis un ES telekomunikāciju pakalpojumu faktisko izmaksu samazināšanās. Pēdējo gadu laikā ir vērojama arī izaugsme investīciju tirgos, un investīciju līmenis Eiropā ir pārsniedzis investīciju līmeni ASV un Āzijas un Klusā okeāna reģionā. Tas, ka visaugstākais investīciju līmenis ir konstatējams tajās valstīs, kuras ir savlaicīgi un efektīvi ieviesušas regulējumu, liecina par tā pozitīvo ietekmi. Komiteja arī atzīmē, ka, neraugoties uz šiem pozitīvajiem rezultātiem, visā Eiropā turpinās digitālās plaisas palielināšanās. |
| --- | --- |

2.3

Komiteja atzinīgi vērtē regulējuma sekmīgo darbību kopš tā ieviešanas. Ir vērojama visas Eiropas mēroga telekomunikāciju nozares veidošanās, pastiprināta pakalpojumu konkurence daudzos tirgos, augsts inovācijas līmenis un ES telekomunikāciju pakalpojumu faktisko izmaksu samazināšanās. Pēdējo gadu laikā ir vērojama arī izaugsme investīciju tirgos, un investīciju līmenis Eiropā ir pārsniedzis investīciju līmeni ASV un Āzijas un Klusā okeāna reģionā. Tas, ka visaugstākais investīciju līmenis ir konstatējams tajās valstīs, kuras ir savlaicīgi un efektīvi ieviesušas regulējumu, liecina par tā pozitīvo ietekmi. Komiteja arī atzīmē, ka, neraugoties uz šiem pozitīvajiem rezultātiem, visā Eiropā turpinās digitālās plaisas palielināšanās.

| 2.4 | Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz EESK iepriekšējiem atzinumiem, kuros ir atbalstīts tiesiskais regulējums un sniegti ieteikumi par to, kā pilnveidot elektronisko sakaru nozares attīstības un izaugsmes politiku (16), lai veicinātu “i2010 ”stratēģiju.
  Komiteja šajā atzinumā vēlas pievērsties tām jomām, kurās ir vērojamas īpašas problēmas, kā arī sniegt dažus ieteikumus. |
| --- | --- |

2.4

Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz EESK iepriekšējiem atzinumiem, kuros ir atbalstīts tiesiskais regulējums un sniegti ieteikumi par to, kā pilnveidot elektronisko sakaru nozares attīstības un izaugsmes politiku (16), lai veicinātu “i2010 ”stratēģiju.

Komiteja šajā atzinumā vēlas pievērsties tām jomām, kurās ir vērojamas īpašas problēmas, kā arī sniegt dažus ieteikumus.

3.   Ieteikumi

| 3.1 | Saskaņā ar vispārējo regulējuma principu sabiedrības interesēm (“sabiedriskajam labumam”) ir prioritāte attiecībā pret privātām un komerciālām interesēm. Komiteja uzskata arī, ka tirgus nespēj pienācīgi regulēt pats sevi sabiedriskā labuma interesēs. Tādēļ ir nepieciešams stingrs tiesiskais regulējums, lai aizstāvētu iedzīvotāju vairākuma intereses, kā paredzēts Lisabonas stratēģijā. |
| --- | --- |

3.1

Saskaņā ar vispārējo regulējuma principu sabiedrības interesēm (“sabiedriskajam labumam”) ir prioritāte attiecībā pret privātām un komerciālām interesēm. Komiteja uzskata arī, ka tirgus nespēj pienācīgi regulēt pats sevi sabiedriskā labuma interesēs. Tādēļ ir nepieciešams stingrs tiesiskais regulējums, lai aizstāvētu iedzīvotāju vairākuma intereses, kā paredzēts Lisabonas stratēģijā.

| 3.2 | Ņemot vērā 2.1. punktā minētos apsvērumus, Eiropai pēc iespējas ātrāk vajadzētu pāriet uz tādu pieeju radiofrekvenču pārvaldībai, kas būtu orientēta uz tirgu, palielinot tirgus dalībnieku lomu un plašāk ieviešot radiofrekvenču tirdzniecību, kā arī samazinot valstu līmeņa birokrātiskos šķēršļus radiofrekvenču piešķiršanā. |
| --- | --- |

3.2

Ņemot vērā 2.1. punktā minētos apsvērumus, Eiropai pēc iespējas ātrāk vajadzētu pāriet uz tādu pieeju radiofrekvenču pārvaldībai, kas būtu orientēta uz tirgu, palielinot tirgus dalībnieku lomu un plašāk ieviešot radiofrekvenču tirdzniecību, kā arī samazinot valstu līmeņa birokrātiskos šķēršļus radiofrekvenču piešķiršanā.

| 3.3 | Būtu jāizveido Eiropas radiofrekvenču aģentūra, lai radītu saskaņotu un integrētu Eiropas radiofrekvenču pārvaldības režīmu. |
| --- | --- |

3.3

Būtu jāizveido Eiropas radiofrekvenču aģentūra, lai radītu saskaņotu un integrētu Eiropas radiofrekvenču pārvaldības režīmu.

| 3.4 | Līdz ar paziņošanas prasību liberalizēšanu saskaņā ar 7. pantā minēto procedūru Komisijai vajadzētu pievērst vairāk uzmanības tam, kā valstu regulatīvās iestādes (VRI) piemēro regulējošos pasākumus, lai dažādotu piedāvājumu. |
| --- | --- |

3.4

Līdz ar paziņošanas prasību liberalizēšanu saskaņā ar 7. pantā minēto procedūru Komisijai vajadzētu pievērst vairāk uzmanības tam, kā valstu regulatīvās iestādes (VRI) piemēro regulējošos pasākumus, lai dažādotu piedāvājumu.

| 3.5 | Komisijai būtu jāņem vērā atšķirības nosacījumos, kas ir piemērojami dažādajos valstu tirgos un VRI īpašo kompetenci attiecībā uz minētajiem nosacījumiem. Tādēļ EESK ir būtiski iebildumi pret Komisijai paredzētajām veto tiesībām saskaņā ar 7. pantu, un Komiteja uzsver, ka šādas pilnvaras jārealizē īpaši piesardzīgi. |
| --- | --- |

3.5

Komisijai būtu jāņem vērā atšķirības nosacījumos, kas ir piemērojami dažādajos valstu tirgos un VRI īpašo kompetenci attiecībā uz minētajiem nosacījumiem. Tādēļ EESK ir būtiski iebildumi pret Komisijai paredzētajām veto tiesībām saskaņā ar 7. pantu, un Komiteja uzsver, ka šādas pilnvaras jārealizē īpaši piesardzīgi.

| 3.6 | Komiteja izsaka bažas par to, ka tiesiskajā regulējumā paredzētās nepamatotās priekšrocības lieliem transnacionāliem pakalpojumu sniedzējiem un tīklu nodrošinātājiem var radīt oligopola stāvokli. Šis apsvērums būtu pienācīgi jāņem vērā tiesiskajā regulējumā, kas nedrīkstētu sniegt nepamatotas priekšrocības transnacionālajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.6

Komiteja izsaka bažas par to, ka tiesiskajā regulējumā paredzētās nepamatotās priekšrocības lieliem transnacionāliem pakalpojumu sniedzējiem un tīklu nodrošinātājiem var radīt oligopola stāvokli. Šis apsvērums būtu pienācīgi jāņem vērā tiesiskajā regulējumā, kas nedrīkstētu sniegt nepamatotas priekšrocības transnacionālajiem uzņēmumiem.

| 3.7 | Lai sekmētu iekšējā tirgus attīstību, politikas un regulatīvas pieejas saskaņotību, Komisijai būtu vairāk jāiesaista Komunikāciju komiteja un Radiofrekvenču komiteja, kā arī Eiropas Regulatoru grupa un Radiofrekvenču grupa. |
| --- | --- |

3.7

Lai sekmētu iekšējā tirgus attīstību, politikas un regulatīvas pieejas saskaņotību, Komisijai būtu vairāk jāiesaista Komunikāciju komiteja un Radiofrekvenču komiteja, kā arī Eiropas Regulatoru grupa un Radiofrekvenču grupa.

| 3.8 | Lai nodrošinātu patērētājiem kvalitatīvu informāciju par pieejamajiem pakalpojumiem, Komiteja ierosina VRI publiskot tīmeklī pieejamus rīkus, lai atvieglotu patērētājiem iespēju salīdzināt dažādus attiecīgajā tirgū konkurējošu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju piedāvājumus no kvalitātes un cenu attiecības viedokļa. |
| --- | --- |

3.8

Lai nodrošinātu patērētājiem kvalitatīvu informāciju par pieejamajiem pakalpojumiem, Komiteja ierosina VRI publiskot tīmeklī pieejamus rīkus, lai atvieglotu patērētājiem iespēju salīdzināt dažādus attiecīgajā tirgū konkurējošu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju piedāvājumus no kvalitātes un cenu attiecības viedokļa.

| 3.9 | Ierosinātajā 2007. gada Zaļajā grāmatā par universālo pakalpojumu būtu jāatzīst nepieciešamība pārvarēt augošo plaisu infrastruktūras un pakalpojumu jomā starp ES attīstītākajiem un mazāk attīstītajiem reģioniem. Ja analīze, kas veikta, pamatojoties uz instrumentiem, kuri vēl jānosaka, un līdz termiņam, kas vēl jāprecizē, liecinās, ka minētās plaisas problēmu neatrisinās ar universālā pakalpojuma saistībām, ir jāatrod alternatīvi līdzekļi, iespējams, ar ES struktūrfondu atbalstītu valstu investīciju programmu starpniecību. |
| --- | --- |

3.9

Ierosinātajā 2007. gada Zaļajā grāmatā par universālo pakalpojumu būtu jāatzīst nepieciešamība pārvarēt augošo plaisu infrastruktūras un pakalpojumu jomā starp ES attīstītākajiem un mazāk attīstītajiem reģioniem. Ja analīze, kas veikta, pamatojoties uz instrumentiem, kuri vēl jānosaka, un līdz termiņam, kas vēl jāprecizē, liecinās, ka minētās plaisas problēmu neatrisinās ar universālā pakalpojuma saistībām, ir jāatrod alternatīvi līdzekļi, iespējams, ar ES struktūrfondu atbalstītu valstu investīciju programmu starpniecību.

| 3.10 | Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā platjoslas pakalpojumu aizvien pieaugošo nozīmīgumu ekonomikas un sociālajā attīstībā, platjoslas pakalpojumi jāiekļauj universālā pakalpojuma definīcijā (17). |
| --- | --- |

3.10

Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā platjoslas pakalpojumu aizvien pieaugošo nozīmīgumu ekonomikas un sociālajā attīstībā, platjoslas pakalpojumi jāiekļauj universālā pakalpojuma definīcijā (17).

| 3.11 | Turklāt, atkārtojot Komitejas atzinumā par tematu “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā” (18) pausto ieteikumu, Komisijai būtu jānosaka minimālais datu pārraides ātrums un pakalpojumu kvalitāte, kas būtu iekļaujami “platjoslas ”definīcijā. |
| --- | --- |

3.11

Turklāt, atkārtojot Komitejas atzinumā par tematu “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā” (18) pausto ieteikumu, Komisijai būtu jānosaka minimālais datu pārraides ātrums un pakalpojumu kvalitāte, kas būtu iekļaujami “platjoslas ”definīcijā.

| 3.12 | Komiteja aicina Komisiju sadarboties ar VRI, izveidojot Kopienas mēroga soda sankciju režīmu attiecībā uz noziegumiem elektronisko sakaru līdzekļu drošības jomā. Būtu arī jāapsver tādi mehānismi, kas sekmētu ES mēroga patērētāju “tiesības iesniegt prasību ”(individuālu vai kolektīvu prasību), ar paātrinātas procedūras palīdzību vēršoties pret konkrētiem pārkāpējiem. |
| --- | --- |

3.12

Komiteja aicina Komisiju sadarboties ar VRI, izveidojot Kopienas mēroga soda sankciju režīmu attiecībā uz noziegumiem elektronisko sakaru līdzekļu drošības jomā. Būtu arī jāapsver tādi mehānismi, kas sekmētu ES mēroga patērētāju “tiesības iesniegt prasību ”(individuālu vai kolektīvu prasību), ar paātrinātas procedūras palīdzību vēršoties pret konkrētiem pārkāpējiem.

| 3.13 | Ārpus tiesiskā regulējuma darbības jomas Komiteja aicina Komisiju sistemātiski izmeklēt ārpus ES esošu pārkāpēju darbības, kas vērstas pret elektronisko sakaru drošību, piemēram, pikšķerēšanu (phishing), mēstuļošanu (spam) un urķēšanu (hacking), un veikt attiecīgus pasākumus starpvaldību līmenī. |
| --- | --- |

3.13

Ārpus tiesiskā regulējuma darbības jomas Komiteja aicina Komisiju sistemātiski izmeklēt ārpus ES esošu pārkāpēju darbības, kas vērstas pret elektronisko sakaru drošību, piemēram, pikšķerēšanu (phishing), mēstuļošanu (spam) un urķēšanu (hacking), un veikt attiecīgus pasākumus starpvaldību līmenī.

4.   Piezīmes

4.1   Atbalsts tiesiskajam regulējumam un pārskatam

| 4.1.1 | Vienota, visas Eiropas elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgus izveidei ir nepieciešams labs tiesiskais regulējums, lai savstarpēji saskaņotu visnotaļ sarežģītos politiskos un sociāli ekonomiskos faktorus. Pašreizējais regulējums ir pierādījis savu efektivitāti, radot konkurētspējīgu, inovatīvu un strauji augošu sakaru pakalpojumu tirgu Eiropā un vienlaikus apliecinot vēlmi nodrošināt līdzsvaru starp pakalpojumu sniedzēju, patērētāju un valstu interesēm. |
| --- | --- |

4.1.1

Vienota, visas Eiropas elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgus izveidei ir nepieciešams labs tiesiskais regulējums, lai savstarpēji saskaņotu visnotaļ sarežģītos politiskos un sociāli ekonomiskos faktorus. Pašreizējais regulējums ir pierādījis savu efektivitāti, radot konkurētspējīgu, inovatīvu un strauji augošu sakaru pakalpojumu tirgu Eiropā un vienlaikus apliecinot vēlmi nodrošināt līdzsvaru starp pakalpojumu sniedzēju, patērētāju un valstu interesēm.

| 4.1.2 | Pašreizējais regulējums stājās spēkā pirms 3 gadiem, un ir pienācis laiks to pārskatīt, ņemot vērā līdzšinējo pieredzi un nākotnes perspektīvas. Komisijas veiktie ekspertu pētījumi (19) un plašas konsultācijas ar visam ieinteresētajām pusēm ir sniegušas daudzpusīgu ieguldījumu pārskatīšanas procesā, un Komisijas priekšlikums parāda, ka ir ņemti vērā visi attiecīgie faktori. |
| --- | --- |

4.1.2

Pašreizējais regulējums stājās spēkā pirms 3 gadiem, un ir pienācis laiks to pārskatīt, ņemot vērā līdzšinējo pieredzi un nākotnes perspektīvas. Komisijas veiktie ekspertu pētījumi (19) un plašas konsultācijas ar visam ieinteresētajām pusēm ir sniegušas daudzpusīgu ieguldījumu pārskatīšanas procesā, un Komisijas priekšlikums parāda, ka ir ņemti vērā visi attiecīgie faktori.

| 4.1.3 | Paziņojuma un attiecīgā dienesta darba dokumenta ietvertajos priekšlikumos tiek ierosinātas līdzsvarotas un adekvātas izmaiņas attiecībā uz esošo tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

4.1.3

Paziņojuma un attiecīgā dienesta darba dokumenta ietvertajos priekšlikumos tiek ierosinātas līdzsvarotas un adekvātas izmaiņas attiecībā uz esošo tiesisko regulējumu.

| 4.1.4 | Komiteja ņem vērā priekšlikumus par novecojušo normu atcelšanu tiesiskajā regulējumā. |
| --- | --- |

4.1.4

Komiteja ņem vērā priekšlikumus par novecojušo normu atcelšanu tiesiskajā regulējumā.

4.2   Radiofrekvenču spektra pārvaldība

| 4.2.1 | Radiofrekvenču spektra nozīme elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā (piemēram, mobilo, bezvadu sakaru un satelītu sakaru pakalpojumi, TV un radio apraide) un citu lietojumu jomā (šaura diapazona sakaru ierīces, aizsardzības, transporta, radiolokācijas un GPS/Galileo satelītu sakaru sistēmas) pēdējās desmitgades laikā ir būtiski palielinājusies. Tiek lēsts, ka no radiofrekvenču spektra izmantošanas atkarīgo elektronisko sakaru pakalpojumu kopējā vērtība ES pārsniedz 200 miljardus EUR, t.i., no 2 % līdz 2,5 % no Eiropas gada IKP. |
| --- | --- |

4.2.1

Radiofrekvenču spektra nozīme elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā (piemēram, mobilo, bezvadu sakaru un satelītu sakaru pakalpojumi, TV un radio apraide) un citu lietojumu jomā (šaura diapazona sakaru ierīces, aizsardzības, transporta, radiolokācijas un GPS/Galileo satelītu sakaru sistēmas) pēdējās desmitgades laikā ir būtiski palielinājusies. Tiek lēsts, ka no radiofrekvenču spektra izmantošanas atkarīgo elektronisko sakaru pakalpojumu kopējā vērtība ES pārsniedz 200 miljardus EUR, t.i., no 2 % līdz 2,5 % no Eiropas gada IKP.

| 4.2.2 | Tā kā radiofrekvenču spektra lielākā daļa ES jau ir piešķirta noteiktai lietošanai vai lietotājiem, jebkāda jauna piešķiršana ir iespējama vienīgi uz esošo lietotāju rēķina. Radiofrekvenču spektra politikas veidošanā ir jāņem vērā ne tikai elektronisko sakaru vajadzības, bet arī visu pārējo radiofrekvenču spektra lietojumu vajadzības, tostarp pētniecībā, aeronautikā, jūrniecībā, kosmosa jomā, audiovizuālajā jomā, aizsardzības rūpniecībā, zemes novērošanā, medicīnā, iekļautības nodrošināšanā, satiksmes drošībā, zinātnē u.c. Eiropas Savienībā kopumā arvien vairāk tiek izstrādātas un saskaņotas politikas, kuras konkurē attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanu. |
| --- | --- |

4.2.2

Tā kā radiofrekvenču spektra lielākā daļa ES jau ir piešķirta noteiktai lietošanai vai lietotājiem, jebkāda jauna piešķiršana ir iespējama vienīgi uz esošo lietotāju rēķina. Radiofrekvenču spektra politikas veidošanā ir jāņem vērā ne tikai elektronisko sakaru vajadzības, bet arī visu pārējo radiofrekvenču spektra lietojumu vajadzības, tostarp pētniecībā, aeronautikā, jūrniecībā, kosmosa jomā, audiovizuālajā jomā, aizsardzības rūpniecībā, zemes novērošanā, medicīnā, iekļautības nodrošināšanā, satiksmes drošībā, zinātnē u.c. Eiropas Savienībā kopumā arvien vairāk tiek izstrādātas un saskaņotas politikas, kuras konkurē attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanu.

| 4.2.3 | Saistībā ar straujo tehnoloģijas attīstību, tostarp datu pārraides digitalizāciju un sakaru pakalpojumu konverģenci, saikne starp radiofrekvenču piekļuves platformām un pakalpojumiem, uz kuriem radiofrekvenču spektra pārvaldība bija tradicionāli balstīta, ir kļuvusi visai nosacīta. |
| --- | --- |

4.2.3

Saistībā ar straujo tehnoloģijas attīstību, tostarp datu pārraides digitalizāciju un sakaru pakalpojumu konverģenci, saikne starp radiofrekvenču piekļuves platformām un pakalpojumiem, uz kuriem radiofrekvenču spektra pārvaldība bija tradicionāli balstīta, ir kļuvusi visai nosacīta.

| 4.2.4 | Tehnoloģiskie jauninājumi būtiski samazina dažādu spektra lietotāju savstarpējo traucējumu risku, mazinot nepieciešamību pēc ekskluzīvas piekļuves spektra resursiem un ļaujot plašāk piemērot vispārēju atļauju piešķiršanas sistēmu ar nelieliem tehniskiem spektra lietojuma ierobežojumiem. Tādējādi šo inovatīvo tehnoloģiju ieviešana varētu mazināt šķēršļus frekvenču spektra pieejamībai un palielināt tā izmantošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

4.2.4

Tehnoloģiskie jauninājumi būtiski samazina dažādu spektra lietotāju savstarpējo traucējumu risku, mazinot nepieciešamību pēc ekskluzīvas piekļuves spektra resursiem un ļaujot plašāk piemērot vispārēju atļauju piešķiršanas sistēmu ar nelieliem tehniskiem spektra lietojuma ierobežojumiem. Tādējādi šo inovatīvo tehnoloģiju ieviešana varētu mazināt šķēršļus frekvenču spektra pieejamībai un palielināt tā izmantošanas efektivitāti.

| 4.2.5 | Tā kā ir ļoti svarīgi, lai būtu nodrošināts visas Eiropas frekvenču spektrs, ko prasa jaunas elektronisko sakaru pakalpojumu tehnoloģijas, un tikpat svarīgi ir nodrošināt citiem izšķirīgas nozīmes lietojumiem nepieciešamo frekvenču spektru, ir nepieciešams pilnībā pārskatīt ES frekvenču spektra pārvaldības mehānismus. |
| --- | --- |

4.2.5

Tā kā ir ļoti svarīgi, lai būtu nodrošināts visas Eiropas frekvenču spektrs, ko prasa jaunas elektronisko sakaru pakalpojumu tehnoloģijas, un tikpat svarīgi ir nodrošināt citiem izšķirīgas nozīmes lietojumiem nepieciešamo frekvenču spektru, ir nepieciešams pilnībā pārskatīt ES frekvenču spektra pārvaldības mehānismus.

| 4.2.6 | Nevar sagaidīt, lai visas dažādās Eiropas valstu iestādes, kas patlaban nodarbojas ar frekvenču spektra piešķiršanu, Eiropā nodrošinātu frekvenču spektra unificētu režīmu. Būtu nepieciešams noteikt centralizētu iestādi — Eiropas radiofrekvenču aģentūru — šo ļoti svarīgo resursu koordinēšanai, vadībai un kontrolei. Tā kā minētās iestādes darbība būtu saistīta ar personu pamattiesībām, tai par savu darbību būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

4.2.6

Nevar sagaidīt, lai visas dažādās Eiropas valstu iestādes, kas patlaban nodarbojas ar frekvenču spektra piešķiršanu, Eiropā nodrošinātu frekvenču spektra unificētu režīmu. Būtu nepieciešams noteikt centralizētu iestādi — Eiropas radiofrekvenču aģentūru — šo ļoti svarīgo resursu koordinēšanai, vadībai un kontrolei. Tā kā minētās iestādes darbība būtu saistīta ar personu pamattiesībām, tai par savu darbību būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

| 4.2.7 | Būtu jānodrošina plašākas iespējas radiofrekvenču spektra tirdzniecibai, ņemot vērā komerciālas intereses, lai elektronisko sakaru pakalpojumu komerciālais spektrs tiktu izmantots ekonomiski visefektīvākajā veidā. |
| --- | --- |

4.2.7

Būtu jānodrošina plašākas iespējas radiofrekvenču spektra tirdzniecibai, ņemot vērā komerciālas intereses, lai elektronisko sakaru pakalpojumu komerciālais spektrs tiktu izmantots ekonomiski visefektīvākajā veidā.

4.3   Iekšējais tirgus un konkurence

| 4.3.1 | Iekšējā tirgus izveide ir viens no galvenajiem virzītājspēkiem labklājības un dzīves kvalitātes nodrošināšanai Eiropā. Apvienojot vadības, pārvaldības un izpildes nodrošināšanas mehānismus, tiesiskais regulējums ir nodrošinājis politikas pamatu iekšēja tirgus ieviešanai elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā. Tas ir panākts, vienlaicīgi ņemot vērā atšķirīgos apstākļus un problēmas katrā no valstīm, kā arī veicinot konkurenci un ieguldījumus tīklos un pakalpojumos. |
| --- | --- |

4.3.1

Iekšējā tirgus izveide ir viens no galvenajiem virzītājspēkiem labklājības un dzīves kvalitātes nodrošināšanai Eiropā. Apvienojot vadības, pārvaldības un izpildes nodrošināšanas mehānismus, tiesiskais regulējums ir nodrošinājis politikas pamatu iekšēja tirgus ieviešanai elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā. Tas ir panākts, vienlaicīgi ņemot vērā atšķirīgos apstākļus un problēmas katrā no valstīm, kā arī veicinot konkurenci un ieguldījumus tīklos un pakalpojumos.

| 4.3.2 | Iekšējā tirgus izveides gaitā vienmēr būtu jānodrošina sabiedrības interešu (“sabiedriskā labuma”) prioritāte attiecībā pret privātām un komerciālām interesēm. Tirgus viens pats nespēj pienācīgi sevi regulēt sabiedriskā labuma interesēs. Īpaši tas attiecas uz pakalpojumu kvalitāti un vājas konkurences apstākļiem. Tādēļ ir nepieciešams stingrs tiesiskais regulējums, lai aizstāvētu iedzīvotāju vairākuma intereses, kā paredzēts Lisabonas stratēģijā, un viņiem pastāvīgi nodrošinātu labākās tehnoloģijas par izdevīgāko cenu. |
| --- | --- |

4.3.2

Iekšējā tirgus izveides gaitā vienmēr būtu jānodrošina sabiedrības interešu (“sabiedriskā labuma”) prioritāte attiecībā pret privātām un komerciālām interesēm. Tirgus viens pats nespēj pienācīgi sevi regulēt sabiedriskā labuma interesēs. Īpaši tas attiecas uz pakalpojumu kvalitāti un vājas konkurences apstākļiem. Tādēļ ir nepieciešams stingrs tiesiskais regulējums, lai aizstāvētu iedzīvotāju vairākuma intereses, kā paredzēts Lisabonas stratēģijā, un viņiem pastāvīgi nodrošinātu labākās tehnoloģijas par izdevīgāko cenu.

| 4.3.3 | Vairums pakalpojumu sniedzēju un tīklu nodrošinātāju darbojas vienas valsts tirgū. Komiteja izsaka bažas par to, ka nepamatotas priekšrocības tiesiskajā regulējumā lieliem transnacionāliem pakalpojumu sniedzējiem un tīklu nodrošinātājiem var radīt oligopolu, kad nedaudzi lielie uzņēmumi ieņem dominējošu stāvokli ES tirgū. Šis apsvērums būtu pienācīgi jāņem vērā tiesiskajā regulējumā, kurš nedrīkstētu sniegt nepamatotas priekšrocības transnacionālajiem uzņēmumiem uz nacionālo operatoru rēķina. |
| --- | --- |

4.3.3

Vairums pakalpojumu sniedzēju un tīklu nodrošinātāju darbojas vienas valsts tirgū. Komiteja izsaka bažas par to, ka nepamatotas priekšrocības tiesiskajā regulējumā lieliem transnacionāliem pakalpojumu sniedzējiem un tīklu nodrošinātājiem var radīt oligopolu, kad nedaudzi lielie uzņēmumi ieņem dominējošu stāvokli ES tirgū. Šis apsvērums būtu pienācīgi jāņem vērā tiesiskajā regulējumā, kurš nedrīkstētu sniegt nepamatotas priekšrocības transnacionālajiem uzņēmumiem uz nacionālo operatoru rēķina.

| 4.3.4 | Centralizēts Eiropas regulators, līdzīgi tam, kāds darbojas banku nozarē, būtu iespējami ātrākais un tiešākais veids iekšējā tirgus pilnveidei elektronisko sakaru jomā; ir iespējams arī, ka dažas valstis varētu ciest no zināšanu un lemtspējas, ko patlaban nodrošina attiecīgās valstu regulatīvās iestādes (VRI), zaudēšanas, un valstu pretestība varētu kavēt virzību uz iekšējā tirgus izveidošanu. |
| --- | --- |

4.3.4

Centralizēts Eiropas regulators, līdzīgi tam, kāds darbojas banku nozarē, būtu iespējami ātrākais un tiešākais veids iekšējā tirgus pilnveidei elektronisko sakaru jomā; ir iespējams arī, ka dažas valstis varētu ciest no zināšanu un lemtspējas, ko patlaban nodrošina attiecīgās valstu regulatīvās iestādes (VRI), zaudēšanas, un valstu pretestība varētu kavēt virzību uz iekšējā tirgus izveidošanu.

| 4.3.5 | Patlaban vislabākais risinājums būtu, ja Komisija nostiprinātu spēkā esošo decentralizētas regulācijas režīmu, vairāk iesaistot esošās komitejas un politikas konsultatīvās struktūras. Labāk ir vienoties par kopīgu pieeju nekā mēģināt uzspiest kādu “universālu ”risinājumu. |
| --- | --- |

4.3.5

Patlaban vislabākais risinājums būtu, ja Komisija nostiprinātu spēkā esošo decentralizētas regulācijas režīmu, vairāk iesaistot esošās komitejas un politikas konsultatīvās struktūras. Labāk ir vienoties par kopīgu pieeju nekā mēģināt uzspiest kādu “universālu ”risinājumu.

| 4.3.6 | Kaut gan tas neietilpst tiesiskā regulējuma darbības jomā, Komiteja izsaka bažas par to, ka, strauji palielinoties starptautisko sakaru pakalpojumu pieejamībai, ko nodrošina elektronisko sakaru tīkli, var būtiski pieaugt nevēlama zemas kvalitātes informācijas nesēju satura izplatība. Komisijai vajadzētu apsvērt to, ka ES politika varētu sekmēt augstas kvalitātes informācijas nesēju satura un jo īpaši ES bagātīgo kultūras daudzveidību atspoguļojoša satura veidošanu un izplatību. |
| --- | --- |

4.3.6

Kaut gan tas neietilpst tiesiskā regulējuma darbības jomā, Komiteja izsaka bažas par to, ka, strauji palielinoties starptautisko sakaru pakalpojumu pieejamībai, ko nodrošina elektronisko sakaru tīkli, var būtiski pieaugt nevēlama zemas kvalitātes informācijas nesēju satura izplatība. Komisijai vajadzētu apsvērt to, ka ES politika varētu sekmēt augstas kvalitātes informācijas nesēju satura un jo īpaši ES bagātīgo kultūras daudzveidību atspoguļojoša satura veidošanu un izplatību.

4.4   Patērētāju tiesības

| 4.4.1 | Tā kā pieejamo pakalpojumu klāsts kļūst arvien komplicētāks un parādās jauni Eiropas mēroga pakalpojumi, ir svarīgi, lai patērētāji būtu pienācīgi informēti par savām izvēles iespējām. Patērētāji ir jānodrošina ar kvalitatīvu informāciju par konkurējošiem piedāvājumiem, lai nodrošinātu pakalpojumu kvalitāti un cenu pārredzamību. Arī tiesību akti patērētāju tiesību jomā ir jāpielāgo tirgus attīstības dinamikai. Komiteja ierosina VRI publiskot tīmeklī pieejamus instrumentus, kas ietvertu standarta rādītājus, lai atvieglotu patērētājiem iespēju salīdzināt attiecīgajā tirgū konkurējošos elektronisko sakaru nodrošinājuma (pakalpojumu un cenu) piedāvājumus. |
| --- | --- |

4.4.1

Tā kā pieejamo pakalpojumu klāsts kļūst arvien komplicētāks un parādās jauni Eiropas mēroga pakalpojumi, ir svarīgi, lai patērētāji būtu pienācīgi informēti par savām izvēles iespējām. Patērētāji ir jānodrošina ar kvalitatīvu informāciju par konkurējošiem piedāvājumiem, lai nodrošinātu pakalpojumu kvalitāti un cenu pārredzamību. Arī tiesību akti patērētāju tiesību jomā ir jāpielāgo tirgus attīstības dinamikai. Komiteja ierosina VRI publiskot tīmeklī pieejamus instrumentus, kas ietvertu standarta rādītājus, lai atvieglotu patērētājiem iespēju salīdzināt attiecīgajā tirgū konkurējošos elektronisko sakaru nodrošinājuma (pakalpojumu un cenu) piedāvājumus.

| 4.4.2 | Ir atzīta nepieciešamība atjaunināt Universālā pakalpojuma direktīvu, un ir atzinīgi vērtējams Komisijas priekšlikums nākamajā gadā nākt klajā ar Zaļās grāmatas apspriešanas dokumentu. Tomēr ir svarīgi nodrošināt, lai mazāk attīstīto reģionu iedzīvotāji nenonāktu vēl neizdevīgākā stāvoklī saistībā ar attiecīgo pamatpakalpojumu sniedzēju atbrīvošanu no universālā pakalpojuma saistībām (UPS). Digitālās plaisas problēma kļūs vēl aktuālāka, kad jauni uzņēmējdarbības modeļi veicinās interneta televīzijas pakalpojumus tiem iedzīvotājiem, kuru rīcībā ir ātrgaitas platjoslas pieslēgumi. |
| --- | --- |

4.4.2

Ir atzīta nepieciešamība atjaunināt Universālā pakalpojuma direktīvu, un ir atzinīgi vērtējams Komisijas priekšlikums nākamajā gadā nākt klajā ar Zaļās grāmatas apspriešanas dokumentu. Tomēr ir svarīgi nodrošināt, lai mazāk attīstīto reģionu iedzīvotāji nenonāktu vēl neizdevīgākā stāvoklī saistībā ar attiecīgo pamatpakalpojumu sniedzēju atbrīvošanu no universālā pakalpojuma saistībām (UPS). Digitālās plaisas problēma kļūs vēl aktuālāka, kad jauni uzņēmējdarbības modeļi veicinās interneta televīzijas pakalpojumus tiem iedzīvotājiem, kuru rīcībā ir ātrgaitas platjoslas pieslēgumi.

| 4.4.3 | Gadījumā, ja tiks nolemts, ka UPS vairs nenodrošina taisnīgu vai racionālu mehānismu 21. gadsimta elektronisko sakaru pamatpakalpojumu, piemēram, platjoslas pakalpojumu garantēšanai, ir jāatrod alternatīvi finansēšanas mehānismi digitālās plaisas pārvarēšanai, iespējams, ar ES struktūrfondu atbalstu. |
| --- | --- |

4.4.3

Gadījumā, ja tiks nolemts, ka UPS vairs nenodrošina taisnīgu vai racionālu mehānismu 21. gadsimta elektronisko sakaru pamatpakalpojumu, piemēram, platjoslas pakalpojumu garantēšanai, ir jāatrod alternatīvi finansēšanas mehānismi digitālās plaisas pārvarēšanai, iespējams, ar ES struktūrfondu atbalstu.

4.5   Drošība

| 4.5.1 | Komiteja atgādina EESK atzinumu attiecībā uz COM(2006) 251 par drošas informācijas sabiedrības stratēģiju, kurā Komiteja aicina izveidot integrētu informācijas drošības stratēģiju, nodrošinot saikni starp Eiropas Savienības iniciatīvām. |
| --- | --- |

4.5.1

Komiteja atgādina EESK atzinumu attiecībā uz COM(2006) 251 par drošas informācijas sabiedrības stratēģiju, kurā Komiteja aicina izveidot integrētu informācijas drošības stratēģiju, nodrošinot saikni starp Eiropas Savienības iniciatīvām.

| 4.5.2 | Pārkāpumi elektronisko sakaru tīklu drošības jomā ievērojami apdraud patērētāju uzticību un pakalpojumu izmantojamību. Turklāt drošības prasību pārkāpumi var apdraudēt ES iedzīvotāju tiesības uz privātumu. Komisijai ir stingri jārīkojas, lai nodrošinātu tīklu drošību un iedzīvotāju tiesību aizsardzību. Mēs atzinīgi vērtējam saistībā ar tiesiskā regulējuma pārskatīšanu ierosinātos pasākumus minēto jautājumu risināšanai. |
| --- | --- |

4.5.2

Pārkāpumi elektronisko sakaru tīklu drošības jomā ievērojami apdraud patērētāju uzticību un pakalpojumu izmantojamību. Turklāt drošības prasību pārkāpumi var apdraudēt ES iedzīvotāju tiesības uz privātumu. Komisijai ir stingri jārīkojas, lai nodrošinātu tīklu drošību un iedzīvotāju tiesību aizsardzību. Mēs atzinīgi vērtējam saistībā ar tiesiskā regulējuma pārskatīšanu ierosinātos pasākumus minēto jautājumu risināšanai.

| 4.5.3 | Elektronisko sakaru drošībai ir būtiski svarīga nozīme informācijas tehnoloģiju un pakalpojumu izmantošanā un attīstībā. Jānosaka stingras soda sankcijas visā ES, lai novērstu patērētāju uzticības apdraudējumu un šķēršļus informācijas sabiedrības attīstībai šādu noziegumu rezultātā. Komiteja aicina Komisiju sadarboties ar VRI, izveidojot Kopienas mēroga soda sankciju režīmu attiecībā uz noziegumiem elektronisko sakaru līdzekļu drošības jomā. Būtu arī jāapsver arī tādi mehānismi, kas sekmētu patērētāju “rīcības tiesības”, vēršoties pret pārkāpējiem. |
| --- | --- |

4.5.3

Elektronisko sakaru drošībai ir būtiski svarīga nozīme informācijas tehnoloģiju un pakalpojumu izmantošanā un attīstībā. Jānosaka stingras soda sankcijas visā ES, lai novērstu patērētāju uzticības apdraudējumu un šķēršļus informācijas sabiedrības attīstībai šādu noziegumu rezultātā. Komiteja aicina Komisiju sadarboties ar VRI, izveidojot Kopienas mēroga soda sankciju režīmu attiecībā uz noziegumiem elektronisko sakaru līdzekļu drošības jomā. Būtu arī jāapsver arī tādi mehānismi, kas sekmētu patērētāju “rīcības tiesības”, vēršoties pret pārkāpējiem.

| 4.5.4 | Papildus drošības problēmām, ko rada personas, kuras darbojas ES iekšienē, Eiropas tīklu un iedzīvotāju drošību ik dienu apdraud uzbrukumi, kuru avoti atrodas ārpus Eiropas Savienības. Pret šādiem pārkāpumiem ir jāvēršas ar visiem iespējamajiem pasākumiem, tostarp, prasot atbildību par nodarīto kaitējumu no tām valstīm, no kurām šādi pārkāpumi tiek veikti. |
| --- | --- |

4.5.4

Papildus drošības problēmām, ko rada personas, kuras darbojas ES iekšienē, Eiropas tīklu un iedzīvotāju drošību ik dienu apdraud uzbrukumi, kuru avoti atrodas ārpus Eiropas Savienības. Pret šādiem pārkāpumiem ir jāvēršas ar visiem iespējamajiem pasākumiem, tostarp, prasot atbildību par nodarīto kaitējumu no tām valstīm, no kurām šādi pārkāpumi tiek veikti.

Briselē, 2007. gada 16. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Direktīvas 2002/19/EK, 2002/20/EK, 2002/21/EK, 2002/22/EK (OV L 108, 24.4.2002, 7. lpp.) un 2002/58/EK (OV L 201, 31.7.2002, 37. lpp.).

1

(2)  SEC(2006) 816.

2

(3)  SEC(2006) 817.

3

(4)  COM(2005) 24, 2.2.2005.

4

(5)  Komerciāla rakstura pakalpojumu regulējumu, piemēram, attiecībā uz informācijas sabiedrības pakalpojumiem un apraidi ar datu pārraides infrastruktūras palīdzību, nosaka citi Kopienas akti (piemēram, e-komercijas direktīva 2000/31/EK un Televīzijas bez robežām direktīva 89/552/EEK). Informācijas sabiedrības pakalpojumi ir definēti Direktīvā 2000/31/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, kā “jebkāds Informācijas sabiedrības pakalpojums, tas ir, jebkāds pakalpojums, ko parasti sniedz par atlīdzību no attāluma, ar elektroniskiem līdzekļiem un pēc pakalpojumu saņēmēja individuāla pieprasījuma ”(1. pants).

5

(6)  COM(2003) 784 galīgā redakcija.

6

(7)  COM(2006) 68, 20.2.2006.

7

(8)  Atbildes ir pieejamas

8

http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/public_consult/review/index_en.htm.

(9)  Lēmums par radiofrekvencēm 676/2002/EK paredz frekvenču lietošanas nosacījumu tehnisko saskaņošanu (ar Radiofrekvenču komitejas starpniecību) un stratēģiskās konsultācijas par radiofrekvenču politiku ar Radiofrekvenču politikas grupas starpniecību.

9

(10)  Skat 6. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  London Economics sadarbībā ar PricewaterhouseCoopers Eiropas Komisijas Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorātam veiktais pētījums “Elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma novērtējums — izaugsme un ieguldījumi ES e-sakaru nozarē ”(tiks publicēts).

11

London Economics

PricewaterhouseCoopers

(12)  Skat. attiecīgā Komisijas dienestu darba dokumenta 2. sadaļu.

12

(13)  COM(2005) 411, 6.9.2005.

13

(14)  SEC(2006) 816.

14

(15)  COM(2005) 229 galīgā redakcija, skat.

15

http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/i2010/index_en.htm.

(16)  Tostarp EESK atzinumi par šādiem tematiem:

16

| — | “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par e-uzņēmējdarbības politikas pielāgošanu mainīgajā vidē — “Go Digital”iniciatīvas mācības un turpmākie izaicinājumi”, OV C 108, 30.4.2004, 23. lpp.; |
| --- | --- |

—

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par e-uzņēmējdarbības politikas pielāgošanu mainīgajā vidē — “Go Digital”iniciatīvas mācības un turpmākie izaicinājumi”, OV C 108, 30.4.2004, 23. lpp.;

Go Digital

| — | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas daudzgadu programmu drošākas interneta izmantošanas un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju veicināšanai”, OV C 157, 28.6.2005, 136. lpp.; |
| --- | --- |

—

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas daudzgadu programmu drošākas interneta izmantošanas un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju veicināšanai”, OV C 157, 28.6.2005, 136. lpp.;

| — | “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Savienot Eiropu lielā ātrumā: jaunākā attīstība elektronisko komunikāciju pakalpojumu sektorā”, OV C 120, 20.5.2005, 22. lpp.; |
| --- | --- |

—

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Savienot Eiropu lielā ātrumā: jaunākā attīstība elektronisko komunikāciju pakalpojumu sektorā”, OV C 120, 20.5.2005, 22. lpp.;

| — | “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par tematu “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai””, OV C 110, 9.5.2006, 83. lpp.; |
| --- | --- |

—

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par tematu “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai””, OV C 110, 9.5.2006, 83. lpp.;

| — | “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — e-pieejamība”, OV C 110, 9.5.2006, 26. lpp.; |
| --- | --- |

—

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — e-pieejamība”, OV C 110, 9.5.2006, 26. lpp.;

| — | “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā”, CESE 1181/2006; |
| --- | --- |

—

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā”, CESE 1181/2006;

| — | “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Drošas informācijas sabiedrības stratēģija — dialogs, partnerība un iespējas”, R/CESE 1474/2006, patlaban tiek izstrādāts. |
| --- | --- |

—

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Drošas informācijas sabiedrības stratēģija — dialogs, partnerība un iespējas”, R/CESE 1474/2006, patlaban tiek izstrādāts.

(17)  COM(2005) 203 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem.

17

(18)  “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā”, CESE 1181/2006.

18

(19)  Tostarp “Gatavošanās nākamajiem soļiem elektronisko sakaru regulējuma jomā, analīze ”(2006. g.); “Elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma novērtējums — izaugsme un ieguldījumi ES elektronisko sakaru nozarē”, London Economics sadarbībā ar Price Waterhouse (2006. g.).

19

London Economics

Price Waterhouse

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/33

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums par jūras darbaspēka standartu nostiprināšanu atbilstīgi EK Līguma 138. panta 2. punktam”

COM(2006) 287 galīgā redakcija

(2007/C 97/11)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 16. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2007. gada 11. janvārī. Ziņotājs — Etty kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februārī (15. februāra sēdē), ar 190 balsīm par un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Konsolidētā 2006. gada Jūras darbaspēka konvencija ir jauns svarīgs Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) dokuments, kurš sevī apvieno jūrnieku tiesību uz pienācīgiem darba apstākļiem aizsardzību un kuģu īpašnieku godīgas konkurences nosacījumu radīšanu. |
| --- | --- |

1.1

Konsolidētā 2006. gada Jūras darbaspēka konvencija ir jauns svarīgs Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) dokuments, kurš sevī apvieno jūrnieku tiesību uz pienācīgiem darba apstākļiem aizsardzību un kuģu īpašnieku godīgas konkurences nosacījumu radīšanu.

| 1.2 | Tā ir uzskatāma par ceturto pīlāru starptautiskajā kvalitatīvas kuģniecības regulējuma režīmā, papildinot trīs Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) pamatkonvencijas: Starptautisko konvenciju par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu (STCW) un Starptautisko konvenciju par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL). |
| --- | --- |

1.2

Tā ir uzskatāma par ceturto pīlāru starptautiskajā kvalitatīvas kuģniecības regulējuma režīmā, papildinot trīs Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) pamatkonvencijas: Starptautisko konvenciju par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu (STCW) un Starptautisko konvenciju par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL).

| 1.3 | Jaunā konvencija aizstāj 68 esošos ILO dokumentus jūrniecības jomā. Tā stāsies spēkā, kad to būs ratificējušas 30 ILO dalībvalstis, kas pārstāv vismaz 33 % no pasaules tonnāžas. |
| --- | --- |

1.3

Jaunā konvencija aizstāj 68 esošos ILO dokumentus jūrniecības jomā. Tā stāsies spēkā, kad to būs ratificējušas 30 ILO dalībvalstis, kas pārstāv vismaz 33 % no pasaules tonnāžas.

2.   Piezīmes

| 2.1 | Konvencijā noteiktie standarti ir piemērojami personālam uz jūras kuģiem, kuru reģistrētā bruto tilpība ir 500 tonnas un vairāk un kas veic starptautiskus maršrutus vai maršrutus starp ārvalstu ostām. Tie attiecas uz:






  — | obligātajām prasībām, kas noteiktas uz kuģa strādājošajiem jūrniekiem; |
| --- | --- | --- |

2.1

Konvencijā noteiktie standarti ir piemērojami personālam uz jūras kuģiem, kuru reģistrētā bruto tilpība ir 500 tonnas un vairāk un kas veic starptautiskus maršrutus vai maršrutus starp ārvalstu ostām. Tie attiecas uz:

—

obligātajām prasībām, kas noteiktas uz kuģa strādājošajiem jūrniekiem;

| — | nodarbināšanas kārtības; |
| --- | --- |

—

nodarbināšanas kārtības;

| — | izmitināšanu, atpūtas iespējām, pārtiku un ēdināšanu; |
| --- | --- |

—

izmitināšanu, atpūtas iespējām, pārtiku un ēdināšanu;

| — | veselības aizsardzību, medicīnisko aprūpi, labklājību, sociālo aizsardzību un |
| --- | --- |

—

veselības aizsardzību, medicīnisko aprūpi, labklājību, sociālo aizsardzību un

| — | atbilstību normām un to ievērošanu. |
| --- | --- |

—

atbilstību normām un to ievērošanu.

| 2.2 | EESK var izteikt atzinību Komisijai par sniegto atbalstu ILO darbā, kas ir vainagojies ar jaunās konvencijas pieņemšanu, un par pozitīvo sadarbību ar dalībvalstu valdībām un darba devēju un darba ņēmēju organizācijām ILO trīspusējās struktūras ietvaros. Tas ir devis stingru pamatu turpmāk veicamajam darbam pēc jaunā instrumenta izveidošanas — ratifikācijai no dalībvalstu puses un Kopienas acquis communautaire pielāgošanai, kur tas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

2.2

EESK var izteikt atzinību Komisijai par sniegto atbalstu ILO darbā, kas ir vainagojies ar jaunās konvencijas pieņemšanu, un par pozitīvo sadarbību ar dalībvalstu valdībām un darba devēju un darba ņēmēju organizācijām ILO trīspusējās struktūras ietvaros. Tas ir devis stingru pamatu turpmāk veicamajam darbam pēc jaunā instrumenta izveidošanas — ratifikācijai no dalībvalstu puses un Kopienas acquis communautaire pielāgošanai, kur tas ir nepieciešams.

| 2.3 | EESK jānorāda, ka konvencija ir rezultāts trauslam kompromisam, kas panākts, pieņemot lēmumus starptautiskā līmenī un trīspusējās pārstāvības ietvaros. Komisijas rīcībai vajadzētu stiprināt un sekmēt šo rezultātu un novērst tādus soļus, kas varētu apdraudēt konvencijas sekmīgu izpildi. |
| --- | --- |

2.3

EESK jānorāda, ka konvencija ir rezultāts trauslam kompromisam, kas panākts, pieņemot lēmumus starptautiskā līmenī un trīspusējās pārstāvības ietvaros. Komisijas rīcībai vajadzētu stiprināt un sekmēt šo rezultātu un novērst tādus soļus, kas varētu apdraudēt konvencijas sekmīgu izpildi.

| 2.4 | EESK var atbalstīt Komisijas apņemšanos veicināt ātru ratifikāciju dalībvalstīs. Šāda 27 dalībvalstu, kas pārstāv 28 % no pasaules flotes, rīcība neapšaubāmi būtu milzīgs solis uz priekšu. |
| --- | --- |

2.4

EESK var atbalstīt Komisijas apņemšanos veicināt ātru ratifikāciju dalībvalstīs. Šāda 27 dalībvalstu, kas pārstāv 28 % no pasaules flotes, rīcība neapšaubāmi būtu milzīgs solis uz priekšu.

| 2.5 | Ratifikācija ir tikai un vienīgi dalībvalstu kompetencē, jo ES nav ILO locekle. EESK var atzīmēt un paust interesi par Komisijas lēmumu aicināt sociālos partnerus Eiropas līmenī iesaistīties sarunās nolūkā panākt attiecīgu vienošanos. Ja šādu vienošanos izdotos panākt, tas katrā ziņā veicinātu ratifikāciju no dalībvalstu puses. EESK sagaida, ka dalībvalstis to ratificēs pēc iespējas drīzākā laikā, cerams — jau 2008. gadā. |
| --- | --- |

2.5

Ratifikācija ir tikai un vienīgi dalībvalstu kompetencē, jo ES nav ILO locekle. EESK var atzīmēt un paust interesi par Komisijas lēmumu aicināt sociālos partnerus Eiropas līmenī iesaistīties sarunās nolūkā panākt attiecīgu vienošanos. Ja šādu vienošanos izdotos panākt, tas katrā ziņā veicinātu ratifikāciju no dalībvalstu puses. EESK sagaida, ka dalībvalstis to ratificēs pēc iespējas drīzākā laikā, cerams — jau 2008. gadā.

| 2.6 | Sociālo partneru sarunas patlaban ir uzsāktas. Šādā situācijā EESK varētu uzskatīt par nepieciešamu pagaidām atturēties no izteikumiem attiecībā uz trim galvenajiem jautājumiem, ko Komisija izvirzījusi savā paziņojumā, un proti:






  — | Kopienas acquis communautaire pielāgošana; |
| --- | --- | --- |

2.6

Sociālo partneru sarunas patlaban ir uzsāktas. Šādā situācijā EESK varētu uzskatīt par nepieciešamu pagaidām atturēties no izteikumiem attiecībā uz trim galvenajiem jautājumiem, ko Komisija izvirzījusi savā paziņojumā, un proti:

—

Kopienas acquis communautaire pielāgošana;

| — | papildu dokumentu pieņemšana un |
| --- | --- |

—

papildu dokumentu pieņemšana un

| — | konvencijas noteikumu papildināšana. |
| --- | --- |

—

konvencijas noteikumu papildināšana.

Tas pats attiecas uz jautājumu par to, vai konvencijas B daļu (Pamatnostādnes) vajadzētu padarīt saistošu.

Ja sociālajiem partneriem neizdosies panākt vienošanos, EESK atkārtoti pievērsīsies šiem jautājumiem.

| 2.7 | Attiecībā uz konvencijā paredzētās trīspusējās struktūras izveidi EESK var norādīt, ka šādus mehānismus neparedz Līgums. Ņemot vērā iepriekš teikto, EESK varētu norādīt, ka neatkarīgi no tā, kādā veidā Komisija paredz nodrošināt Kopienas koordināciju trīspusējā lēmumu pieņemšanas procesā, tas nekādā ziņā nedrīkst vājināt ILO trīspusējās pārstāvības nosacījumus valstu līmenī. |
| --- | --- |

2.7

Attiecībā uz konvencijā paredzētās trīspusējās struktūras izveidi EESK var norādīt, ka šādus mehānismus neparedz Līgums. Ņemot vērā iepriekš teikto, EESK varētu norādīt, ka neatkarīgi no tā, kādā veidā Komisija paredz nodrošināt Kopienas koordināciju trīspusējā lēmumu pieņemšanas procesā, tas nekādā ziņā nedrīkst vājināt ILO trīspusējās pārstāvības nosacījumus valstu līmenī.

| 2.8 | EESK varētu ieteikt Komisijai atbalstīt ILO ekspertu sanāksmes, lai izstrādātu darbības pamatnostādnes attiecībā uz karoga un ostas valsts kontroli. |
| --- | --- |

2.8

EESK varētu ieteikt Komisijai atbalstīt ILO ekspertu sanāksmes, lai izstrādātu darbības pamatnostādnes attiecībā uz karoga un ostas valsts kontroli.

2007. gada 15. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/34

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “ES un Japānas attiecības — pilsoniskās sabiedrības loma”

(2007/C 97/12)

Saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2007. gada 17. janvāra plenārajā sesijā nolēma sagatavot atzinumu par “ES un Japānas attiecības — pilsoniskās sabiedrības loma”.

Ārējo attiecību un Eiropas kaimiņattiecību politikas Eiropas komisāre Benita Ferrero Waldner kdze ar 2006. gada 6. aprīļa vēstuli ierosināja šo iniciatīvu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa pieņēma atzinumu 2007. gada 24. janvārī. Ziņotāja — Päärendson kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februārī (16. februāra sēdē), ar 112 balsīm par, 3 balsīm pret un 28 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums un ieteikumi

| 1.1 | Eiropas Komisija ir izteikusi aicinājumu Komitejai izpētīt pilsoniskās sabiedrības attīstības procesus Japānā, kā arī Eiropas Savienības (ES) un Japānas pilsoniskās sabiedrības iespējamos sadarbības veidus, lai turpinātu stiprināt ES un Japānas attiecības. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisija ir izteikusi aicinājumu Komitejai izpētīt pilsoniskās sabiedrības attīstības procesus Japānā, kā arī Eiropas Savienības (ES) un Japānas pilsoniskās sabiedrības iespējamos sadarbības veidus, lai turpinātu stiprināt ES un Japānas attiecības.

| 1.2 | ES un Japānai ir daudz kopēju vērtību un interešu. Daudzās jomās ir izveidojusies laba sadarbība oficiālā līmenī. |
| --- | --- |

1.2

ES un Japānai ir daudz kopēju vērtību un interešu. Daudzās jomās ir izveidojusies laba sadarbība oficiālā līmenī.

| 1.3 | Aizvien lielāka nozīme ir Japānas interesei par reģionālo sadarbību, izmantojot “funkcionālās integrācijas ”modeli. |
| --- | --- |

1.3

Aizvien lielāka nozīme ir Japānas interesei par reģionālo sadarbību, izmantojot “funkcionālās integrācijas ”modeli.

| 1.4 | Japānas pilsoniskās sabiedrības nozīme pastāvīgi palielinās, tomēr tā joprojām galveno uzmanību velta vietēja un reģionāla līmeņa jautājumiem. |
| --- | --- |

1.4

Japānas pilsoniskās sabiedrības nozīme pastāvīgi palielinās, tomēr tā joprojām galveno uzmanību velta vietēja un reģionāla līmeņa jautājumiem.

| 1.5 | Patlaban ES un Japānas pilsoniskās sabiedrības cieša sadarbība norisinās salīdzinoši nedaudzās jomās, lai gan aizvien plašāk tiek atzīts, ka pastāv kopīgi izaicinājumi, kas liecina par to, ka ir pienācis laiks pastiprināt savstarpējos kontaktus. |
| --- | --- |

1.5

Patlaban ES un Japānas pilsoniskās sabiedrības cieša sadarbība norisinās salīdzinoši nedaudzās jomās, lai gan aizvien plašāk tiek atzīts, ka pastāv kopīgi izaicinājumi, kas liecina par to, ka ir pienācis laiks pastiprināt savstarpējos kontaktus.

| 1.6 | Lai paplašinātu un stiprinātu kontaktus, būs nepieciešams ilgs laiks, un izšķirīga nozīme būs labāko sadarbības partneru izvēlei. |
| --- | --- |

1.6

Lai paplašinātu un stiprinātu kontaktus, būs nepieciešams ilgs laiks, un izšķirīga nozīme būs labāko sadarbības partneru izvēlei.

| 1.7 | Nozīmīgs sākotnējais solis varētu būt tikšanās organizēšana, lai apzinātu kopīgas problēmas un izlemtu, kādā veidā sākt to risināšanu. |
| --- | --- |

1.7

Nozīmīgs sākotnējais solis varētu būt tikšanās organizēšana, lai apzinātu kopīgas problēmas un izlemtu, kādā veidā sākt to risināšanu.

| 1.8 | Abu pušu attiecīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas regulāri būtu jāiesaista nozīmīgos semināros un līdzīgos pasākumos. |
| --- | --- |

1.8

Abu pušu attiecīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas regulāri būtu jāiesaista nozīmīgos semināros un līdzīgos pasākumos.

| 1.9 | Laika gaitā būtu jāapsver iespēja izveidot strukturētāku dialogu, izmantojot “apaļā galda ”modeli. |
| --- | --- |

1.9

Laika gaitā būtu jāapsver iespēja izveidot strukturētāku dialogu, izmantojot “apaļā galda ”modeli.

| 1.10 | Divi Eiropas institūti (turpmāk — ES centri) Japānā jau tagad uzskatāmi par pamatu sakaru un partnerību veidošanai. |
| --- | --- |

1.10

Divi Eiropas institūti (turpmāk — ES centri) Japānā jau tagad uzskatāmi par pamatu sakaru un partnerību veidošanai.

| 1.11 | Pasākumu finansēšanas izmaksas būtu jāsamazina, aizvien vairāk izmantojot tehnoloģijas, piemēram, videokonferences un IP balss pārraides pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.11

Pasākumu finansēšanas izmaksas būtu jāsamazina, aizvien vairāk izmantojot tehnoloģijas, piemēram, videokonferences un IP balss pārraides pakalpojumus.

2.   Ievads

| 2.1 | Ņemot vērā iepriekšējo gadu sadarbības pastiprināšanos, abas valstis 2001. gadā nolēma aizsākt ES un Japānas sadarbības desmitgadi, izvirzot vadlīniju “Veidojot mūsu kopīgo nākotni” (1). Šo rīcības plānu veido četras sadaļas (“mērķi”). Pēdējā IV mērķa nosaukums ir “Tuvināt tautas un kultūras ”un tas attiecas uz “pilsoniskās sabiedrības saiknes attīstīšanu un apmaiņas veicināšanu starp reģioniem”. Nozīmīgs ir arī III mērķis (“Reaģējot uz globalizācijas un sabiedrības problēmjautājumiem”). |
| --- | --- |

2.1

Ņemot vērā iepriekšējo gadu sadarbības pastiprināšanos, abas valstis 2001. gadā nolēma aizsākt ES un Japānas sadarbības desmitgadi, izvirzot vadlīniju “Veidojot mūsu kopīgo nākotni” (1). Šo rīcības plānu veido četras sadaļas (“mērķi”). Pēdējā IV mērķa nosaukums ir “Tuvināt tautas un kultūras ”un tas attiecas uz “pilsoniskās sabiedrības saiknes attīstīšanu un apmaiņas veicināšanu starp reģioniem”. Nozīmīgs ir arī III mērķis (“Reaģējot uz globalizācijas un sabiedrības problēmjautājumiem”).

| 2.2 | Ar pilsoniskās sabiedrības saiknes attīstīšanu ir saistīti tādi neseni notikumi kā īpaši veiksmīgais 2005. gads “Apmaiņa starp cilvēkiem”, divu ES centru izveidošana Japānā (2) Tokijā (3) un Kansai (4), kā arī kopīgais simpozijs Briselē 2006. gada aprīlī; minētā simpozija mērķis bija apspriest līdz šim sasniegto progresu saistībā ar rīcības plāna “Veidojot mūsu kopīgo nākotni ”īstenošanu un tajā nepieciešamās izmaiņas, kas nodrošinātu iespēju piemēroties mainīgajai situācijai Japānā, ES un citos reģionos. |
| --- | --- |

2.2

Ar pilsoniskās sabiedrības saiknes attīstīšanu ir saistīti tādi neseni notikumi kā īpaši veiksmīgais 2005. gads “Apmaiņa starp cilvēkiem”, divu ES centru izveidošana Japānā (2) Tokijā (3) un Kansai (4), kā arī kopīgais simpozijs Briselē 2006. gada aprīlī; minētā simpozija mērķis bija apspriest līdz šim sasniegto progresu saistībā ar rīcības plāna “Veidojot mūsu kopīgo nākotni ”īstenošanu un tajā nepieciešamās izmaiņas, kas nodrošinātu iespēju piemēroties mainīgajai situācijai Japānā, ES un citos reģionos.

| 2.3 | Atzinuma mērķis ir aplūkot pilsoniskās sabiedrības attīstības procesus Japānā, kā arī ES pilsoniskās sabiedrības — jo īpaši EESK — un Japānas pilsoniskās sabiedrības iespējamos sadarbības veidus, lai turpinātu stiprināt ES un Japānas attiecības. (5) |
| --- | --- |

2.3

Atzinuma mērķis ir aplūkot pilsoniskās sabiedrības attīstības procesus Japānā, kā arī ES pilsoniskās sabiedrības — jo īpaši EESK — un Japānas pilsoniskās sabiedrības iespējamos sadarbības veidus, lai turpinātu stiprināt ES un Japānas attiecības. (5)

| 2.4 | EESK pilsonisko sabiedrību definē kā “visas organizatoriskās struktūras, kuru dalībnieku mērķiem un atbildībai ir vispārēja nozīme un kas darbojas kā vidutāji starp valsts iestādēm un pilsoņiem”. (6) |
| --- | --- |

2.4

EESK pilsonisko sabiedrību definē kā “visas organizatoriskās struktūras, kuru dalībnieku mērķiem un atbildībai ir vispārēja nozīme un kas darbojas kā vidutāji starp valsts iestādēm un pilsoņiem”. (6)

3.   Vispārēja informācija

| 3.1 | Japānai ir nozīmīga loma Austrumāzijā -reģionā, kura ekonomiskā nozīme aizvien palielinās, kurā ātri attīstās reģionālā sadarbība, tomēr vienlaikus palielinās ar drošību saistītie riski. Tā kā Austrumāzijas reģiona (tostarp Ķīnas) un ES attiecības kļūst aizvien nozīmīgākas, Eiropas Savienības un Japānas ciešāka sadarbība ES ārējo attiecību jomā nodrošinās līdzsvaru, kā arī pastiprinātu sadarbību reģionālās attīstības jautājumos. (7) |
| --- | --- |

3.1

Japānai ir nozīmīga loma Austrumāzijā -reģionā, kura ekonomiskā nozīme aizvien palielinās, kurā ātri attīstās reģionālā sadarbība, tomēr vienlaikus palielinās ar drošību saistītie riski. Tā kā Austrumāzijas reģiona (tostarp Ķīnas) un ES attiecības kļūst aizvien nozīmīgākas, Eiropas Savienības un Japānas ciešāka sadarbība ES ārējo attiecību jomā nodrošinās līdzsvaru, kā arī pastiprinātu sadarbību reģionālās attīstības jautājumos. (7)

| 3.2 | Arī Japāna ir viens no ES stratēģiskajiem partneriem. Lai gan Eiropa un Japāna atrodas pretējās zemeslodes pusēs un to kultūras ir neviendabīgas un ļoti atšķirīgas, Eiropai un Japānai ir arī daudzas kopējas vērtības. Tās abas ir nozīmīgi ekonomikas jomas dalībnieki, kas vēlas palielināt savu starptautisko lomu. Eiropas Savienībai un Japānai ir daudz kopēju pamatvērtību, interešu un problēmu. Abas ir demokrātiskas sabiedrības. Eiropas Savienība un Japāna ir ieinteresētas stiprināt un padziļināt savstarpējās attiecības, kā arī savstarpējo saprašanos. |
| --- | --- |

3.2

Arī Japāna ir viens no ES stratēģiskajiem partneriem. Lai gan Eiropa un Japāna atrodas pretējās zemeslodes pusēs un to kultūras ir neviendabīgas un ļoti atšķirīgas, Eiropai un Japānai ir arī daudzas kopējas vērtības. Tās abas ir nozīmīgi ekonomikas jomas dalībnieki, kas vēlas palielināt savu starptautisko lomu. Eiropas Savienībai un Japānai ir daudz kopēju pamatvērtību, interešu un problēmu. Abas ir demokrātiskas sabiedrības. Eiropas Savienība un Japāna ir ieinteresētas stiprināt un padziļināt savstarpējās attiecības, kā arī savstarpējo saprašanos.

| 3.3 | Ekonomikas rādītāju ziņā Japāna ir ES piektais lielākais eksporta tirgus (6,6 %), savukārt ES ir Japānas otrais lielākais eksporta tirgus. Japānā IKP pieaug apmēram par 2,7 % gadā un bezdarba līmenis sasniedz aptuveni 4,5 %. Japānā saražo apmēram 14 % no pasaules NKP (Ķīnā 3,4 %) un vidējie ienākumi uz vienu iedzīvotāju sasniedz aptuveni $32 230 (Ķīnā $780). |
| --- | --- |

3.3

Ekonomikas rādītāju ziņā Japāna ir ES piektais lielākais eksporta tirgus (6,6 %), savukārt ES ir Japānas otrais lielākais eksporta tirgus. Japānā IKP pieaug apmēram par 2,7 % gadā un bezdarba līmenis sasniedz aptuveni 4,5 %. Japānā saražo apmēram 14 % no pasaules NKP (Ķīnā 3,4 %) un vidējie ienākumi uz vienu iedzīvotāju sasniedz aptuveni $32 230 (Ķīnā $780).

| 3.4 | Sadarbības iepriekšējos posmos galvenā uzmanība tika pievērsta tirdzniecībai un citiem ekonomiskajiem faktoriem, tostarp liela apjoma ārvalstu investīcijām gan ES, gan arī Japānā. Lai uzlabotu abu sadarbības partneru konkurētspēju globalizācijas apstākļos, tiem ir jāīsteno ekonomikas reformas, vienlaicīgi saglabājot savus sociālos modeļus un pievēršot uzmanību ilgtspējīgai izaugsmei. |
| --- | --- |

3.4

Sadarbības iepriekšējos posmos galvenā uzmanība tika pievērsta tirdzniecībai un citiem ekonomiskajiem faktoriem, tostarp liela apjoma ārvalstu investīcijām gan ES, gan arī Japānā. Lai uzlabotu abu sadarbības partneru konkurētspēju globalizācijas apstākļos, tiem ir jāīsteno ekonomikas reformas, vienlaicīgi saglabājot savus sociālos modeļus un pievēršot uzmanību ilgtspējīgai izaugsmei.

| 3.5 | Šobrīd ES un Japānai ir izveidojusies stabila sadarbība daudzās jomās. Kā piemēru var minēt pastāvīgos forumus, kuros tiek apspriesti rūpniecības politikas, zinātnes un tehnoloģijas, nodarbinātības un sociālie jautājumi, kā arī jautājumi, kas ir saistīti ar elektronisko komerciju, pētniecību, atbalstu attīstībai un vides aizsardzību. Japāņu sociālie partneri 2006. gadā izrādīja aizvien lielāku interesi par uzņēmumu sociālās atbildības jomā piemērojamo praksi. Turklāt ES un Japānas regulatīvo reformu dialogā (kas izveidots apmēram pirms 12 gadiem) saskaņotā veidā tiek apspriesti visi reglamentējošie jautājumi. Sīkāka informācija par dažām programmām ir iekļauta 1. pielikumā. Šajā dialogā ir iesaistīti gan daudzi Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti, gan arī ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

3.5

Šobrīd ES un Japānai ir izveidojusies stabila sadarbība daudzās jomās. Kā piemēru var minēt pastāvīgos forumus, kuros tiek apspriesti rūpniecības politikas, zinātnes un tehnoloģijas, nodarbinātības un sociālie jautājumi, kā arī jautājumi, kas ir saistīti ar elektronisko komerciju, pētniecību, atbalstu attīstībai un vides aizsardzību. Japāņu sociālie partneri 2006. gadā izrādīja aizvien lielāku interesi par uzņēmumu sociālās atbildības jomā piemērojamo praksi. Turklāt ES un Japānas regulatīvo reformu dialogā (kas izveidots apmēram pirms 12 gadiem) saskaņotā veidā tiek apspriesti visi reglamentējošie jautājumi. Sīkāka informācija par dažām programmām ir iekļauta 1. pielikumā. Šajā dialogā ir iesaistīti gan daudzi Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti, gan arī ES dalībvalstis.

| 3.6 | Japānā aizvien pastiprinās tendence, ko varētu raksturot kā “tuvuma sajūtu Eiropai”. Tomēr dalībvalstis, kas ES pievienojušās nesen, Japānā joprojām ir maz pazīstamas. |
| --- | --- |

3.6

Japānā aizvien pastiprinās tendence, ko varētu raksturot kā “tuvuma sajūtu Eiropai”. Tomēr dalībvalstis, kas ES pievienojušās nesen, Japānā joprojām ir maz pazīstamas.

4.   Pilsoniskās sabiedrības attīstība

| 4.1 | Kā jau minēts iepriekš, Japānas un ES (8) kultūras ir ļoti dažādas; atšķirīgi ir arī sociālie apstākļi. Tādēļ nav pārsteidzoši, ka ES un Japānas pilsoniskās sabiedrības organizācijas atšķiras. Visievērojamākā atšķirība ir tā, ka Japānā vēl pirms neieilga laika pilsoniskās sabiedrības veidošanā samērā nozīmīga loma bija valstij; organizāciju izveidošanu vajadzēja apstiprināt ne tikai sociālajiem partneriem, bet arī valsts varas iestādēm, kas pēc tam veica arī šo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārraudzību. |
| --- | --- |

4.1

Kā jau minēts iepriekš, Japānas un ES (8) kultūras ir ļoti dažādas; atšķirīgi ir arī sociālie apstākļi. Tādēļ nav pārsteidzoši, ka ES un Japānas pilsoniskās sabiedrības organizācijas atšķiras. Visievērojamākā atšķirība ir tā, ka Japānā vēl pirms neieilga laika pilsoniskās sabiedrības veidošanā samērā nozīmīga loma bija valstij; organizāciju izveidošanu vajadzēja apstiprināt ne tikai sociālajiem partneriem, bet arī valsts varas iestādēm, kas pēc tam veica arī šo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārraudzību.

| 4.2 | Tā kā elites birokrātijas un nozīmīgāko ieinteresēto pušu, kas pārstāvēja rūpniecības jomu, sadarbības rezultātā (ko atbalstīja parlamenta deputāti) bija iespējams pieņemt ātrus un efektīvus politiskus lēmumus, kā arī panākt to īstenošanu, sabiedrība šādu modeli akceptēja; tas viss veicināja ekonomikas izaugsmi (9). Šādos apstākļos pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīme bija ļoti ierobežota. Tādi jēdzieni kā pilsoniskā sabiedrība, pārvaldība un atbildība tajā laikā pat nebija populāri. |
| --- | --- |

4.2

Tā kā elites birokrātijas un nozīmīgāko ieinteresēto pušu, kas pārstāvēja rūpniecības jomu, sadarbības rezultātā (ko atbalstīja parlamenta deputāti) bija iespējams pieņemt ātrus un efektīvus politiskus lēmumus, kā arī panākt to īstenošanu, sabiedrība šādu modeli akceptēja; tas viss veicināja ekonomikas izaugsmi (9). Šādos apstākļos pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīme bija ļoti ierobežota. Tādi jēdzieni kā pilsoniskā sabiedrība, pārvaldība un atbildība tajā laikā pat nebija populāri.

| 4.3 | Pagājušā gadsimta 80. gadu beigās “plīsa ”tā saucamais “ekonomikas burbulis”, un tā rezultātā sākās deflācijas un ekonomikas stagnācijas periods, ko izdevās pārvarēt vienīgi pirms neilga laika. Vēlāk — 20. gadsimta 90. gados notika vairāki skandāli, kuros bija iesaistīti augsta līmeņa ierēdņi, un sabiedrības uzticēšanās iepriekš minētajai valsts un nozīmīgāko rūpniecisko interešu dominancei sāka samazināties. Minētie notikumi, kā arī glābšanas un atjaunošanas darba nepareizā organizācija pēc Lielās Hanshin Awaji zemestrīces Kobē 1995. gadā pierādīja sabiedrībai dažu pilsoniskās sabiedrības organizāciju efektivitāti un potenciālu. Tā rezultātā 1998. gadā pieņēma jaunu likumu par “Bezpelņas organizācijām”, kas apliecināja, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas ievērojami varētu veicināt labu pārvaldību (10). Līdz ar minētā likuma pieņemšanu tika novērsti daudzi šķēršļi bezpeļņas organizāciju attīstībai, un tika ievērojami samazināta ļoti apgrūtinošā birokrātiskā pārraudzība. Šo un citu pārmaiņu rezultātā Japānas sabiedrībā un politikā samazinājās regulējums un centralizācija. |
| --- | --- |

4.3

Pagājušā gadsimta 80. gadu beigās “plīsa ”tā saucamais “ekonomikas burbulis”, un tā rezultātā sākās deflācijas un ekonomikas stagnācijas periods, ko izdevās pārvarēt vienīgi pirms neilga laika. Vēlāk — 20. gadsimta 90. gados notika vairāki skandāli, kuros bija iesaistīti augsta līmeņa ierēdņi, un sabiedrības uzticēšanās iepriekš minētajai valsts un nozīmīgāko rūpniecisko interešu dominancei sāka samazināties. Minētie notikumi, kā arī glābšanas un atjaunošanas darba nepareizā organizācija pēc Lielās Hanshin Awaji zemestrīces Kobē 1995. gadā pierādīja sabiedrībai dažu pilsoniskās sabiedrības organizāciju efektivitāti un potenciālu. Tā rezultātā 1998. gadā pieņēma jaunu likumu par “Bezpelņas organizācijām”, kas apliecināja, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas ievērojami varētu veicināt labu pārvaldību (10). Līdz ar minētā likuma pieņemšanu tika novērsti daudzi šķēršļi bezpeļņas organizāciju attīstībai, un tika ievērojami samazināta ļoti apgrūtinošā birokrātiskā pārraudzība. Šo un citu pārmaiņu rezultātā Japānas sabiedrībā un politikā samazinājās regulējums un centralizācija.

| 4.4 | Pēc minētajiem notikumiem pilsoniskajā sabiedrībā ir sākušās pārmaiņas; organizāciju skaits ātri palielinās, jo īpaši attiecībā uz tām grupām, kas uzsver savu neatkarību no valsts varas iestādēm. Japānā patlaban tiek apspriests jautājums par to, kādā veidā iespējams pilnvērtīgāk izmantot Japānas sabiedrībai pieejamo resursu kopumu. Tā rezultātā palielināsies pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīme un ietekme. Sabiedrība sāk labāk izprast demokrātiskās līdzdalības procesu, turklāt visus likumprojektus patlaban ir iespējams apskatīt un komentēt internetā; tomēr saskaņā ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju sniegto informāciju pilsoniskās sabiedrības viedokļu (izņemot sociālo partneru viedokļus) ietekme uz galīgo lēmumu pieņemšanu bieži ir nepietiekama. |
| --- | --- |

4.4

Pēc minētajiem notikumiem pilsoniskajā sabiedrībā ir sākušās pārmaiņas; organizāciju skaits ātri palielinās, jo īpaši attiecībā uz tām grupām, kas uzsver savu neatkarību no valsts varas iestādēm. Japānā patlaban tiek apspriests jautājums par to, kādā veidā iespējams pilnvērtīgāk izmantot Japānas sabiedrībai pieejamo resursu kopumu. Tā rezultātā palielināsies pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīme un ietekme. Sabiedrība sāk labāk izprast demokrātiskās līdzdalības procesu, turklāt visus likumprojektus patlaban ir iespējams apskatīt un komentēt internetā; tomēr saskaņā ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju sniegto informāciju pilsoniskās sabiedrības viedokļu (izņemot sociālo partneru viedokļus) ietekme uz galīgo lēmumu pieņemšanu bieži ir nepietiekama.

| 4.5 | Diskutējot par Japānas pilsonisko sabiedrību, to parasti iedala 2 galvenajās grupās. Pirmkārt, nevalstiskās organizācijas (NVO), kas galvenokārt nodrošina atbalstu attīstības un humanitārajiem pasākumiem ārzemēs. To finansējumu lielākoties nodrošina valdība (Ārlietu ministrija); šīs organizācijas cieši sadarbojas ar iestādēm, kas īsteno ministrijas pārziņā esošās programmas “Valsts palīdzība attīstības jomā ”(ODA), un regulāri tiekas ar valdību, lai veicinātu ciešu dialogu un sadarbību. Tomēr minēto organizāciju finanšu un cilvēkresursi joprojām ir ierobežoti. |
| --- | --- |

4.5

Diskutējot par Japānas pilsonisko sabiedrību, to parasti iedala 2 galvenajās grupās. Pirmkārt, nevalstiskās organizācijas (NVO), kas galvenokārt nodrošina atbalstu attīstības un humanitārajiem pasākumiem ārzemēs. To finansējumu lielākoties nodrošina valdība (Ārlietu ministrija); šīs organizācijas cieši sadarbojas ar iestādēm, kas īsteno ministrijas pārziņā esošās programmas “Valsts palīdzība attīstības jomā ”(ODA), un regulāri tiekas ar valdību, lai veicinātu ciešu dialogu un sadarbību. Tomēr minēto organizāciju finanšu un cilvēkresursi joprojām ir ierobežoti.

| 4.6 | Otrā grupā ietilpst bezpeļņas organizācijas, kas darbojas dažādās jomās; tie ir sociālie partneri, tirdzniecības un profesionālās asociācijas, kā arī organizācijas, kas darbojas vides aizsardzības, patērētāju aizsardzības, lauksaimniecības, kultūras un citās jomās. Minētajām iesaistītajām pusēm būs aizvien lielāka nozīme dialogā, kas tiek uzsākts japāņu vietējos un ārvalstu investoru uzņēmumos, lai, ņemot vērā brīvprātības principu, apspriestu jautājumu par šo uzņēmumu sociālo atbildību. Turklāt ļoti liela nozīme ir arī organizācijām, kas darbojas veselības aprūpes sektorā. Dažkārt minētajām organizācijām ir iespējas saņemt valsts finansējumu. Ievērojama daļa šo organizāciju risina galvenokārt vietējā un reģionālā līmeņa problēmas un darbojas vietējo kopienu labā. Tādēļ valsts mēroga bezpeļņas organizāciju skaits ir neliels. |
| --- | --- |

4.6

Otrā grupā ietilpst bezpeļņas organizācijas, kas darbojas dažādās jomās; tie ir sociālie partneri, tirdzniecības un profesionālās asociācijas, kā arī organizācijas, kas darbojas vides aizsardzības, patērētāju aizsardzības, lauksaimniecības, kultūras un citās jomās. Minētajām iesaistītajām pusēm būs aizvien lielāka nozīme dialogā, kas tiek uzsākts japāņu vietējos un ārvalstu investoru uzņēmumos, lai, ņemot vērā brīvprātības principu, apspriestu jautājumu par šo uzņēmumu sociālo atbildību. Turklāt ļoti liela nozīme ir arī organizācijām, kas darbojas veselības aprūpes sektorā. Dažkārt minētajām organizācijām ir iespējas saņemt valsts finansējumu. Ievērojama daļa šo organizāciju risina galvenokārt vietējā un reģionālā līmeņa problēmas un darbojas vietējo kopienu labā. Tādēļ valsts mēroga bezpeļņas organizāciju skaits ir neliels.

| 4.7 | Jaunatni pārstāv arī studentu un citas organizācijas. |
| --- | --- |

4.7

Jaunatni pārstāv arī studentu un citas organizācijas.

5.   Japānas un ES pilsoniskās sabiedrības organizāciju pašreizējā sadarbība

| 5.1 | Lai gan notiek ES un Japānas valsts varas iestāžu intensīva un regulāra sadarbība (skatīt 3.5 punktu un pielikumus), un tās nozīmi regulāri uzsver abu pušu politiskie līderi, saikne starp dažādām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir daudz vājāka. Neskatoties uz to, dažās jomās jau tiek īstenota cieša un aktīva sadarbība. |
| --- | --- |

5.1

Lai gan notiek ES un Japānas valsts varas iestāžu intensīva un regulāra sadarbība (skatīt 3.5 punktu un pielikumus), un tās nozīmi regulāri uzsver abu pušu politiskie līderi, saikne starp dažādām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir daudz vājāka. Neskatoties uz to, dažās jomās jau tiek īstenota cieša un aktīva sadarbība.

5.2   Sociālie partneri

Darba devēji — Nippon Keidanren (Japānas uzņēmēju federācija) ir visaptveroša ekonomikas organizācija, kas dibināta 2002. gada maijā, apvienojoties Keidanren (Japānas ekonomikas organizāciju federācija) un Nikkeiren (Japānas darba devēju apvienību federācija). Tajā ir pārstāvētas 1 662 organizācijas, tostarp 1 351 uzņēmums, 130 rūpniecības uzņēmumu asociācijas un 47 reģionālās ekonomikas organizācijas (dati uz 2006. gada 20. jūniju).

Arodbiedrības ir relatīvi nenozīmīgas gan skaitliskā, gan arī resursu ziņā. Tās apvieno apmēram 20 % strādājošo. Divas trešdaļas no tiem ir galvenās arodbiedrību organizācijas (RENGO
   (11)) locekļi. RENGO ir atvērusi biroju Briselē. Tai lielā apjomā ir pieejama Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (ETUC) informācija, un tā savus pārstāvjus bieži sūta piedalīties darba organizāciju sanāksmēs dalībvalstīs.

| 5.3 | Pēdējo desmit gadu gaitā ik gadu notiek ES un Japānas uzņēmēju dialoga “apaļais galds ”(kur tiekas darba devēji), lai apspriestu iespējas uzlabot ekonomiskās un tirdzniecības attiecības, kā arī aizvien vairāk pievērstu uzmanību tādiem globāliem jautājumiem kā enerģētika. ES un Japānas divpusējā ikgadējā sammitā ar sociālo partneru ieteikumiem iepazīstina politiskos līderus, kas šos ieteikumus ir gatavi ņemt vērā. Turklāt ES un Japānas uzņēmēju organizācijas attiecībā uz dažādiem jautājumiem sadarbojas jau ilgu laiku. |
| --- | --- |

5.3

Pēdējo desmit gadu gaitā ik gadu notiek ES un Japānas uzņēmēju dialoga “apaļais galds ”(kur tiekas darba devēji), lai apspriestu iespējas uzlabot ekonomiskās un tirdzniecības attiecības, kā arī aizvien vairāk pievērstu uzmanību tādiem globāliem jautājumiem kā enerģētika. ES un Japānas divpusējā ikgadējā sammitā ar sociālo partneru ieteikumiem iepazīstina politiskos līderus, kas šos ieteikumus ir gatavi ņemt vērā. Turklāt ES un Japānas uzņēmēju organizācijas attiecībā uz dažādiem jautājumiem sadarbojas jau ilgu laiku.

| 5.4 | Ņemot vērā tādas visā pasaulē pastāvošas problēmas kā pārtikas nekaitīguma nodrošināšana un produktu marķēšana, jau sešus gadus notiek ES un Japānas patērētāju organizāciju tikšanās. Kā citus sadarbības piemērus var minēt ikgadējos žurnālistu dialogus, pilsoņu kustības, NVO un vides aizsardzības aktīvistu tikšanās. Turklāt tiek īstenota arī universitāšu, koledžu un pētniecības institūtu akadēmiskā sadarbība, ko stiprinās divi pirms neilga laika izveidotie ES institūti Japānā. Japānas akadēmiskās iestādes īsteno īpaši ciešu sadarbību gan savstarpēji, gan arī ar citām šāda veida iestādēm Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

5.4

Ņemot vērā tādas visā pasaulē pastāvošas problēmas kā pārtikas nekaitīguma nodrošināšana un produktu marķēšana, jau sešus gadus notiek ES un Japānas patērētāju organizāciju tikšanās. Kā citus sadarbības piemērus var minēt ikgadējos žurnālistu dialogus, pilsoņu kustības, NVO un vides aizsardzības aktīvistu tikšanās. Turklāt tiek īstenota arī universitāšu, koledžu un pētniecības institūtu akadēmiskā sadarbība, ko stiprinās divi pirms neilga laika izveidotie ES institūti Japānā. Japānas akadēmiskās iestādes īsteno īpaši ciešu sadarbību gan savstarpēji, gan arī ar citām šāda veida iestādēm Eiropas Savienībā.

| 5.5 | Atzīstot to, ka savstarpējās saprašanās uzlabošanai ir nepieciešami personīgie kontakti, ES un Japāna vienojās 2005. gadu nosaukt par “Apmaiņas starp cilvēkiem ”gadu (Year of People to People Exchange). Šīs veiksmīgās programmas ietvaros notika aptuveni 1900 pasākumi, un patlaban tiek apspriests tās turpinājums. Tālākais uzdevums ir saglabāt un attīstīt to, kas ar programmas palīdzību sasniegts. |
| --- | --- |

5.5

Atzīstot to, ka savstarpējās saprašanās uzlabošanai ir nepieciešami personīgie kontakti, ES un Japāna vienojās 2005. gadu nosaukt par “Apmaiņas starp cilvēkiem ”gadu (Year of People to People Exchange). Šīs veiksmīgās programmas ietvaros notika aptuveni 1900 pasākumi, un patlaban tiek apspriests tās turpinājums. Tālākais uzdevums ir saglabāt un attīstīt to, kas ar programmas palīdzību sasniegts.

| 5.6 | Pašreizējie kontakti ir īpaši noderīgi un rāda, ka noturīgu saikni ir iespējams izveidot tādās jomās, kur pastāv kopēji problēmjautājumi, ar kuriem būs jāsastopas mainīgā pasaulē, ko raksturo globalizēta pieeja un standarti, kā arī pieaugoša nepieciešamība nodrošināt konkurētspēju. Šie izaicinājumi pastāv tādās jomās kā ilgtspējīga attīstība (jo īpaši enerģijas drošība, “zaļais iepirkums” (12) un dabas resursi), atbalsts attīstībai (ES un Japāna ir nozīmīgākie atbalsta sniedzēji visā pasaulē), iedzīvotāju novecošana (kas attiecīgi ietekmē pensiju sistēmu, veselības aprūpi un sociālo palīdzību), imigrācija, darbs multietniskā sabiedrībā, ģimenes un profesionālās dzīves apvienošana, kā arī nodarbinātība. Uzņēmumu sociālās atbildības, kā arī dzimumu līdztiesības jomā kopējās intereses kļūst aizvien noteiktākas. Viedokļu apmaiņa par minētajiem jautājumiem būtu lietderīga. |
| --- | --- |

5.6

Pašreizējie kontakti ir īpaši noderīgi un rāda, ka noturīgu saikni ir iespējams izveidot tādās jomās, kur pastāv kopēji problēmjautājumi, ar kuriem būs jāsastopas mainīgā pasaulē, ko raksturo globalizēta pieeja un standarti, kā arī pieaugoša nepieciešamība nodrošināt konkurētspēju. Šie izaicinājumi pastāv tādās jomās kā ilgtspējīga attīstība (jo īpaši enerģijas drošība, “zaļais iepirkums” (12) un dabas resursi), atbalsts attīstībai (ES un Japāna ir nozīmīgākie atbalsta sniedzēji visā pasaulē), iedzīvotāju novecošana (kas attiecīgi ietekmē pensiju sistēmu, veselības aprūpi un sociālo palīdzību), imigrācija, darbs multietniskā sabiedrībā, ģimenes un profesionālās dzīves apvienošana, kā arī nodarbinātība. Uzņēmumu sociālās atbildības, kā arī dzimumu līdztiesības jomā kopējās intereses kļūst aizvien noteiktākas. Viedokļu apmaiņa par minētajiem jautājumiem būtu lietderīga.

| 5.7 | EESK ir nodibināta neformāla saikne ar ES centru Kansai. Šobrīd tā ir vienīgā saikne, lai gan daudziem EESK locekļiem ir sadarbības pieredze ar Japānas organizācijām. |
| --- | --- |

5.7

EESK ir nodibināta neformāla saikne ar ES centru Kansai. Šobrīd tā ir vienīgā saikne, lai gan daudziem EESK locekļiem ir sadarbības pieredze ar Japānas organizācijām.

6.   ES un Japānas pilsoniskās sabiedrības attiecību veidošana un uzturēšana — iespējamie rīcības veidi

| 6.1 | Risinot kopīgus problēmjautājumus, kļūst skaidrs, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir ievērojama nozīme gan ES un Japānā, gan kopējos pasākumos, gan ES un Japānas vispārējo attiecību stiprināšanā. Risinot divpusējas sarunas un paužot savu nostāju, pilsoniskās sabiedrības organizācijas sekmēs ES un Japānas politiskās attiecības. Neapšaubāmi, ka attiecībā uz ES un Japānas rīcības plāna (13) nozīmīgām sadaļām, kas saistītas ar pilsonisko sabiedrību, pastāv plašas iespējas paveikt daudz vairāk, un šis veikums var kļūt par svarīgu ieguldījumu ES un Japānas attiecību uzlabošanā. |
| --- | --- |

6.1

Risinot kopīgus problēmjautājumus, kļūst skaidrs, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir ievērojama nozīme gan ES un Japānā, gan kopējos pasākumos, gan ES un Japānas vispārējo attiecību stiprināšanā. Risinot divpusējas sarunas un paužot savu nostāju, pilsoniskās sabiedrības organizācijas sekmēs ES un Japānas politiskās attiecības. Neapšaubāmi, ka attiecībā uz ES un Japānas rīcības plāna (13) nozīmīgām sadaļām, kas saistītas ar pilsonisko sabiedrību, pastāv plašas iespējas paveikt daudz vairāk, un šis veikums var kļūt par svarīgu ieguldījumu ES un Japānas attiecību uzlabošanā.

| 6.2 | Veidojot Japānas un ES organizēto pilsonisko sabiedrību kontaktus, sākotnējais mērķis ir iepazīt un izprast vienai otru — tas veicinās sadarbības tīkla attīstību. Vienīgi tad mēs varam uzsākt ciešāku sadarbību un tādējādi sniegt ieguldījumu jomās, kur norit Japānas un ES attiecīgo valsts varas iestāžu intensīva sadarbība. Tas nebūs ātrs process, un šajā nolūkā lietderīgi būtu panākt Komisijas un Japānas iestāžu atbalstu sākotnējās tikšanās organizēšanai, lai apzinātu kopīgas problēmas un apspriestu turpmāko rīcību, tostarp arī to, kuras organizācijas vislabāk varētu pārstāvēt abas puses (14). Sākotnējo tikšanos vajadzētu turpināt ar konkrētām darbībām, ieskaitot kopīgu rīcību. Minētajā sanāksmē vajadzētu piedalīties ES un Japānas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kas varētu nodrošināt turpmākās sadarbības pamatu. Vairumu Eiropas Savienības pārstāvju būtu jādeleģē EESK un sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

6.2

Veidojot Japānas un ES organizēto pilsonisko sabiedrību kontaktus, sākotnējais mērķis ir iepazīt un izprast vienai otru — tas veicinās sadarbības tīkla attīstību. Vienīgi tad mēs varam uzsākt ciešāku sadarbību un tādējādi sniegt ieguldījumu jomās, kur norit Japānas un ES attiecīgo valsts varas iestāžu intensīva sadarbība. Tas nebūs ātrs process, un šajā nolūkā lietderīgi būtu panākt Komisijas un Japānas iestāžu atbalstu sākotnējās tikšanās organizēšanai, lai apzinātu kopīgas problēmas un apspriestu turpmāko rīcību, tostarp arī to, kuras organizācijas vislabāk varētu pārstāvēt abas puses (14). Sākotnējo tikšanos vajadzētu turpināt ar konkrētām darbībām, ieskaitot kopīgu rīcību. Minētajā sanāksmē vajadzētu piedalīties ES un Japānas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kas varētu nodrošināt turpmākās sadarbības pamatu. Vairumu Eiropas Savienības pārstāvju būtu jādeleģē EESK un sociālajiem partneriem.

| 6.3 | Komisijai ir jāapsver iespēja nodrošināt ES un Japānas pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību visos būtiskos semināros un tamlīdzīgos pasākumos; pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāmudina arī Japānas valsts varas iestādes veikt līdzīgus pasākumus. Laika gaitā šādā veidā tiktu veicināta partneru savstarpējā saprašanās, kā arī izveidots tīkls visa veida kontaktu dibināšanai. Minēto pasākumu apzināšana regulāri būtu jāiekļauj Komisijas un Japānas sarunu partneru sanāksmju darba kārtībā. |
| --- | --- |

6.3

Komisijai ir jāapsver iespēja nodrošināt ES un Japānas pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību visos būtiskos semināros un tamlīdzīgos pasākumos; pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāmudina arī Japānas valsts varas iestādes veikt līdzīgus pasākumus. Laika gaitā šādā veidā tiktu veicināta partneru savstarpējā saprašanās, kā arī izveidots tīkls visa veida kontaktu dibināšanai. Minēto pasākumu apzināšana regulāri būtu jāiekļauj Komisijas un Japānas sarunu partneru sanāksmju darba kārtībā.

| 6.4 | Būtiska nozīme būs piemērotu tematu izvēlei diskusijām, kur tiek iesaistītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Ja oficiālajās sanāksmes izskata tematus, kuros būtu lietderīgi nodrošināt pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu, Komisijai un Japānas valsts varas iestādēm būtu jāapsver iespēja šo uzdevumu uzticēt EESK sadarbībā ar attiecīgajām Japānas organizācijām. Šādās kopīgās sanāksmēs arodbiedrības varētu apspriest, piemēram, Starptautiskās Darba organizācijas nozīmīgākos standartus. Sākotnēji šo darbu varētu uzticēt ad hoc darba grupām, vienlaikus apsverot iespēju attiecīgi izveidot mazas ad hoc padomdevēju kolēģijas. (15) |
| --- | --- |

6.4

Būtiska nozīme būs piemērotu tematu izvēlei diskusijām, kur tiek iesaistītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Ja oficiālajās sanāksmes izskata tematus, kuros būtu lietderīgi nodrošināt pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu, Komisijai un Japānas valsts varas iestādēm būtu jāapsver iespēja šo uzdevumu uzticēt EESK sadarbībā ar attiecīgajām Japānas organizācijām. Šādās kopīgās sanāksmēs arodbiedrības varētu apspriest, piemēram, Starptautiskās Darba organizācijas nozīmīgākos standartus. Sākotnēji šo darbu varētu uzticēt ad hoc darba grupām, vienlaikus apsverot iespēju attiecīgi izveidot mazas ad hoc padomdevēju kolēģijas. (15)

| 6.5 | Atzīstot to, ka Japānā aizvien lielāka nozīme ir reģionālajai sadarbībai, ES pilsoniskās sabiedrības organizācijas varētu dalīties pieredzē, lai saskaņā ar “funkcionālās integrācijas ”doktrīnu veicinātu dažādu attīstības līmeņu reģionu ciešāku integrāciju. Kā interesantus piemērus varētu minēt dažu jauno dalībvalstu pieredzi, veidojot dzīvotspējīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un rosinot valdības iestādes šīs organizācijas iesaistīt konsultāciju un lēmumu pieņemšanas procesos. Vērā ņemama varētu būt arī ES veiksmīgā darbība, ierobežojot un samazinot konfliktu iespējas, un šo pieredzi varētu izmantot, lai nodrošinātu reģionālo drošību. |
| --- | --- |

6.5

Atzīstot to, ka Japānā aizvien lielāka nozīme ir reģionālajai sadarbībai, ES pilsoniskās sabiedrības organizācijas varētu dalīties pieredzē, lai saskaņā ar “funkcionālās integrācijas ”doktrīnu veicinātu dažādu attīstības līmeņu reģionu ciešāku integrāciju. Kā interesantus piemērus varētu minēt dažu jauno dalībvalstu pieredzi, veidojot dzīvotspējīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un rosinot valdības iestādes šīs organizācijas iesaistīt konsultāciju un lēmumu pieņemšanas procesos. Vērā ņemama varētu būt arī ES veiksmīgā darbība, ierobežojot un samazinot konfliktu iespējas, un šo pieredzi varētu izmantot, lai nodrošinātu reģionālo drošību.

| 6.6 | Divu ES centru izveidošana Japānā (ES centrs Tokijā un centrs Kansai) piedāvā iespējas izveidot kontaktu tīklu un veicināt savstarpējo sapratni. Piemēram:






  — | EESK varētu darboties kā kontaktpunkts, kur varētu saņemt palīdzību un informāciju; |
| --- | --- | --- |

6.6

Divu ES centru izveidošana Japānā (ES centrs Tokijā un centrs Kansai) piedāvā iespējas izveidot kontaktu tīklu un veicināt savstarpējo sapratni. Piemēram:

—

EESK varētu darboties kā kontaktpunkts, kur varētu saņemt palīdzību un informāciju;

| — | tādējādi būtu iespējams veicināt to personu saziņu, kas noteiktu iemeslu dēļ vēlas nodibināt kontaktus ar otras puses partneriem; |
| --- | --- |

—

tādējādi būtu iespējams veicināt to personu saziņu, kas noteiktu iemeslu dēļ vēlas nodibināt kontaktus ar otras puses partneriem;

| — | turklāt abpusēji būtu iespējams piedāvāt atbilstošu semināru (vai citu pasākumu) norises vietas gan runātājiem, gan dalībniekiem; |
| --- | --- |

—

turklāt abpusēji būtu iespējams piedāvāt atbilstošu semināru (vai citu pasākumu) norises vietas gan runātājiem, gan dalībniekiem;

| — | EESK varētu izteikt piedāvājumu sniegt informāciju par ES jautājumiem, kuru risināšanā tā ir iesaistīta; t.i., par ES lēmumu pieņemšanas procesu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi gan ES, gan valsts līmenī, sociālo partneru nozīmi, kā arī par to, kādā veidā uzņēmējdarbības pārstāvji iesaistās ES tiesību aktu apspriešanā un to īstenošanas posmos; |
| --- | --- |

—

EESK varētu izteikt piedāvājumu sniegt informāciju par ES jautājumiem, kuru risināšanā tā ir iesaistīta; t.i., par ES lēmumu pieņemšanas procesu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi gan ES, gan valsts līmenī, sociālo partneru nozīmi, kā arī par to, kādā veidā uzņēmējdarbības pārstāvji iesaistās ES tiesību aktu apspriešanā un to īstenošanas posmos;

| — | EESK centriem regulāri varētu piedāvāt konkursus uz prakses vietām. |
| --- | --- |

—

EESK centriem regulāri varētu piedāvāt konkursus uz prakses vietām.

ES centrs Kansai jau apspriež iespēju piedalīties vairāku specifiskiem jautājumiem veltītu semināru/darbsemināru organizēšanā. Paredzams, ka nozīmīgākie jautājumi būs pārtikas produktu marķēšana, vides aizsardzība un sabiedrības novecošana.

| 6.7 | Turklāt svarīgi atzīmēt, ka Japānas sabiedrībā universitātēm un līdzīgām izglītības iestādēm ir liela nozīme un tās nodrošina vēl vienu pilsoniskās sabiedrības organizāciju savstarpējās sapratnes veicināšanas iespēju. Tās var palīdzēt iesaistīt arī jaunatni, kas būs galvenais faktors ilgtermiņa saiknes izveidē. |
| --- | --- |

6.7

Turklāt svarīgi atzīmēt, ka Japānas sabiedrībā universitātēm un līdzīgām izglītības iestādēm ir liela nozīme un tās nodrošina vēl vienu pilsoniskās sabiedrības organizāciju savstarpējās sapratnes veicināšanas iespēju. Tās var palīdzēt iesaistīt arī jaunatni, kas būs galvenais faktors ilgtermiņa saiknes izveidē.

| 6.8 | EESK būtu jāapsver iespēja izveidot arī nelielu kontaktgrupu, kas darbotos kā kontaktiestāde japāņu partneriem un nodrošinātu tiem jaunāko informāciju. Tā kā pilsoniskās sabiedrības viena otru var labāk iepazīt ilgākā laika posmā, būtu jāapsver iespēja izveidot pastāvīgu “apaļajam galdam ”līdzīgu struktūru. |
| --- | --- |

6.8

EESK būtu jāapsver iespēja izveidot arī nelielu kontaktgrupu, kas darbotos kā kontaktiestāde japāņu partneriem un nodrošinātu tiem jaunāko informāciju. Tā kā pilsoniskās sabiedrības viena otru var labāk iepazīt ilgākā laika posmā, būtu jāapsver iespēja izveidot pastāvīgu “apaļajam galdam ”līdzīgu struktūru.

| 6.9 | Jāsaglabā saikne ar ES un Japānas Apvienoto parlamentāro komiteju, lai nodrošinātu izpratni par pilsoniskās sabiedrības nozīmi un tās iespējām, kā arī atbilstošos gadījumos nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu vispārējo interešu labā. |
| --- | --- |

6.9

Jāsaglabā saikne ar ES un Japānas Apvienoto parlamentāro komiteju, lai nodrošinātu izpratni par pilsoniskās sabiedrības nozīmi un tās iespējām, kā arī atbilstošos gadījumos nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu vispārējo interešu labā.

| 6.10 | Būtiska nozīme vienmēr ir attiecīgam finansējumam. Šādu pasākumu izmaksām tomēr nevajadzētu būt pārāk augstām, un daudzos gadījumos, it īpaši saziņai starp mazām ad hoc grupām, kas varētu tikt izveidotas pēc vajadzības, izmaksu samazināšanas nolūkā varētu izmantot tādas jaunākās tehnoloģijas kā videokonferences un IP balss pārraides pakalpojumi (“konferences zvani”). |
| --- | --- |

6.10

Būtiska nozīme vienmēr ir attiecīgam finansējumam. Šādu pasākumu izmaksām tomēr nevajadzētu būt pārāk augstām, un daudzos gadījumos, it īpaši saziņai starp mazām ad hoc grupām, kas varētu tikt izveidotas pēc vajadzības, izmaksu samazināšanas nolūkā varētu izmantot tādas jaunākās tehnoloģijas kā videokonferences un IP balss pārraides pakalpojumi (“konferences zvani”).

Briselē, 2007. gada 16. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  “Veidojot mūsu kopīgo nākotni”, ES un Japānas sadarbības rīcības plāns; Eiropas Savienības un Japānas sammits Briselē, 2001.

1

(2)  ES centrus finansē ES, un tos izveidoja ar mērķi uzlabot informācijas plūsmu starp ES un Japānu, tādējādi studentiem visās fakultātēs piedāvājot iespēju iepazīties ar Eiropas Savienību.

2

(3)  Iesaistītās iestādes: Hitotsubashi universitāte, Starptautiskā kristīgā universitāte, Tokijas ārpolitikas universitāte un Tsuda koledža (

3

Hitotsubashi

Tsuda

(

http://www.euij-tc.org).

http://www.euij-tc.org).

(4)  Iesaistītās iestādes: Kobes universitāte, Kwansei Gakuin universitāte un Osakas universitāte (

4

, Kwansei Gakuin

(

http://euij-kansai.jp/index_en.html).

http://euij-kansai.jp/index_en.html).

(5)  Komisāres Ferrero Waldner kdzes 2006. gada 6. aprīļa vēstule D/06/468.

5

Ferrero Waldner

(6)  Plašāku definīciju skat. COM (2005) 290.

6

(7)  Patlaban jau pastāv daudzas reģionālās sadarbības struktūras, un dažās no tām iesaistās Eiropas valstis. Nozīmīgi piemēri ir Āzijas un Eiropas Sanāksme (ASEM) un Āzijas un Eiropas fonds (ASEF). Iesaistoties šādu struktūru darbībā, varētu turpināt palielināt ES un Japānas pilsoniskās sadarbības nozīmi.

7

(ASEM

ASEF

(8)  Japānas kultūrai ir ļoti sena vēstule un to ļoti ir ietekmējis apstāklis, ka Japāna ir bijusi atdalīta no pārējām pasaules valstīm.

8

(9)  Tā rezultātā radās “uz rezultātu orientēta leģitimitāte”, kur leģitimitāte balstījās uz mērķa sasniegšanas efektivitāti, tādējādi kaitējot “ieguldījumu leģitimitātei”, kas balstās uz demokrātisku līdzdalību.

9

(10)  Japāna uzskata, ka arī ES ir bijušas krīzes, t.i., notikumi, kā rezultātā tajā pašā laikā atkāpās Santēra Komisija; šie procesi mudināja pārdomāt ES pārvaldību, kā rezultātā politikas procesā pastiprināti tika iesaistīta ES pilsoniskā sabiedrība.

10

(11)  RENGO ir iestājušies 6 500 000 darba ņēmēji (dati uz 2006. gada jūniju).

11

RENGO

(12)  “Zaļā iepirkuma ”ir sistēma, kur, veicot publiskos iepirkumus, nozīmīgu daļu veido videi draudzīgi produkti.

12

(13)  Skat. minēto 2.1. punktu.

13

(14)  Lai arī šajā sakarā varētu lūgt padomu tādiem japāņu partneriem kā Japānas starptautiskās apmaiņas centrs (JCIE) un Eiropas institūtiem Japānā, sakumā būs jāgriežas pie Japānas varas iestādēm.

14

(JCIE

(15)  Līdzīgi kā citās jomās, dažas problēmas radīs nepietiekamās valodu zināšanas.

15

---

| 28.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/39

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Rezolūcija par tematu “Atjaunotās Lisabonas stratēģijas īstenošana”

(2007/C 97/13)

Eiropadome 2006. gada 23.-24. marta prezidentūras secinājumos (12. punktā) atzinīgi novērtēja Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas uzsākto iniciatīvu, lai palielinātu līdzdalību Lisabonas stratēģijā Kopienas līmenī. Eiropadome mudināja EESK turpināt iesākto darbu un lūdza 2008. gada sākumam izstrādāt kopsavilkuma ziņojumu partnerības izaugsmei un nodarbinātībai atbalstam. Pieņemot šo rezolūciju, EESK pauž viedokli par pārskatīto Lisabonas stratēģiju un norāda uz savu veikumu minētajā jomā:

“Atjaunotās Lisabonas stratēģijas īstenošana”

Biroja 2007. gada 14. februāra sēdē Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nolēma iesniegt minēto rezolūciju pavasara sammitā. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 433. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 15. un 16. februarī (15. februāra sēdē), ar 125 balsīm par un 10 atturoties pieņēma šo rezolūciju.

| 1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas turpmāko darbu saistībā ar Nacionālajām reformu programmām (NRP), ko iesniegušas dalībvalstis. Tomēr EESK izsaka bažas, ka ar Lisabonas stratēģijas atkārtotu izvēršanu 2005. gadā nav panākta plašas sabiedrības informētība par minēto stratēģiju un atbalsts tai. EESK uzsver, ka galvenais ir dalībvalstu politiskā līdzdalība Padomē kopīgi pieņemto saistību īstenošanā. Papildus iepriekš minētajiem dalībvalstu pienākumiem ir vajadzīgas efektīvas partnerattiecības un jaunas apvienības ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību. Jāgarantē efektīva daudzlīmeņu pārvaldība, ieskaitot apspriedes ar ieinteresētajām aprindām, ko stingri uzraudzīs Eiropas Komisija. |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | EESK uzskata, ka pašreizējā novērtēšanas metode būtu jāpapildina ar dalībvalstu sasniegumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā pārredzamu salīdzinošo novērtējumu. Tādēļ būtu jāizstrādā katrai dalībvalstij pielāgoti ieteikumi, kas izraisītu mērķtiecīgas diskusijas un, iespējams, pārskatīšanu Padomē, lai varētu noteikt turpmākās darbības pamatjomas. |
| --- | --- |

1.1

EESK uzskata, ka pašreizējā novērtēšanas metode būtu jāpapildina ar dalībvalstu sasniegumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā pārredzamu salīdzinošo novērtējumu. Tādēļ būtu jāizstrādā katrai dalībvalstij pielāgoti ieteikumi, kas izraisītu mērķtiecīgas diskusijas un, iespējams, pārskatīšanu Padomē, lai varētu noteikt turpmākās darbības pamatjomas.

| 1.2 | EESK uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot NRP, valstu līmenī jāveic savlaicīgas konsultācijas ar organizētu pilsonisko sabiedrību, lai visas ieinteresētās puses uzņemtos atbildību, īstenojot patiesas partnerattiecības un līdzdalību. Svarīga nozīme būtu piešķirama valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomēm tajās valstīs, kurās minētās padomes ir izveidotas. |
| --- | --- |

1.2

EESK uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot NRP, valstu līmenī jāveic savlaicīgas konsultācijas ar organizētu pilsonisko sabiedrību, lai visas ieinteresētās puses uzņemtos atbildību, īstenojot patiesas partnerattiecības un līdzdalību. Svarīga nozīme būtu piešķirama valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomēm tajās valstīs, kurās minētās padomes ir izveidotas.

| 1.3 | EESK pilnībā piekrīt tam, ka vairāk jākoncentrējas uz atjaunoto stratēģiju. Šovasar EESK izstrādās četrus informatīvus ziņojumus par šādiem tematiem: “Ieguldījums zināšanās un inovācijā”, “Uzņēmējdarbības potenciāls, jo īpaši saistībā ar MVU”, “Prioritāro kategoriju nodarbinātība ”un “Enerģētikas politika Eiropai”; minētie ziņojumi būs pamatā Komitejas 2008. gada kopsavilkuma ziņojumam, ko tā iesniegs Eiropadomei. Minētos ziņojumus izstrādās ciešā sadarbībā ar valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomēm un tām līdzīgām organizācijām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

1.3

EESK pilnībā piekrīt tam, ka vairāk jākoncentrējas uz atjaunoto stratēģiju. Šovasar EESK izstrādās četrus informatīvus ziņojumus par šādiem tematiem: “Ieguldījums zināšanās un inovācijā”, “Uzņēmējdarbības potenciāls, jo īpaši saistībā ar MVU”, “Prioritāro kategoriju nodarbinātība ”un “Enerģētikas politika Eiropai”; minētie ziņojumi būs pamatā Komitejas 2008. gada kopsavilkuma ziņojumam, ko tā iesniegs Eiropadomei. Minētos ziņojumus izstrādās ciešā sadarbībā ar valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomēm un tām līdzīgām organizācijām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību.

| 1.4 | EESK uzsver to, ka atjaunotās Lisabonas stratēģijas pilnīgai īstenošanai ir nepieciešama saskaņota makroekonomikas politika, kurā aktīvi veicināta izaugsme un nodarbinātība. Pašreizējām pozitīvajām tendencēm ekonomikas jomā nebūtu jāmazina Padomes tālejošie mērķi attiecībā uz Lisabonas stratēģijas īstenošanu. Valstu tautsaimniecību savstarpējā atkarība nozīmē, ka strukturālās reformas ir īstenojamas Eiropas mērogā. NRP tādēļ būtu jāiekļauj Eiropas makroekonomikas politikas pamatnostādnēs, kam atbalstu sniegtu visas ieinteresētās puses. Pastāvīgi jāņem vērā arī minēto norišu globālais raksturs. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzsver to, ka atjaunotās Lisabonas stratēģijas pilnīgai īstenošanai ir nepieciešama saskaņota makroekonomikas politika, kurā aktīvi veicināta izaugsme un nodarbinātība. Pašreizējām pozitīvajām tendencēm ekonomikas jomā nebūtu jāmazina Padomes tālejošie mērķi attiecībā uz Lisabonas stratēģijas īstenošanu. Valstu tautsaimniecību savstarpējā atkarība nozīmē, ka strukturālās reformas ir īstenojamas Eiropas mērogā. NRP tādēļ būtu jāiekļauj Eiropas makroekonomikas politikas pamatnostādnēs, kam atbalstu sniegtu visas ieinteresētās puses. Pastāvīgi jāņem vērā arī minēto norišu globālais raksturs.

| 1.5 | EESK uzsver, ka paralēli minētajam jānodrošina pastāvīgas pārmaiņas rūpniecībā, darba kvalitāte un dzīves kvalitāte. Kā mērķis būtu jānosaka konkurētspējas, sociālās kohēzijas un ilgtspējīgas attīstības simbioze. Lai sasniegtu minēto mērķi, Eiropai un dalībvalstīm jāinterpretē atjaunotā Lisabonas stratēģija tādā veidā, lai stratēģijas mērķi būtu izprotami visiem iedzīvotājiem. Tam nepieciešama efektīva komunikācija, kādas līdz šim vēl nav bijis. |
| --- | --- |

1.5

EESK uzsver, ka paralēli minētajam jānodrošina pastāvīgas pārmaiņas rūpniecībā, darba kvalitāte un dzīves kvalitāte. Kā mērķis būtu jānosaka konkurētspējas, sociālās kohēzijas un ilgtspējīgas attīstības simbioze. Lai sasniegtu minēto mērķi, Eiropai un dalībvalstīm jāinterpretē atjaunotā Lisabonas stratēģija tādā veidā, lai stratēģijas mērķi būtu izprotami visiem iedzīvotājiem. Tam nepieciešama efektīva komunikācija, kādas līdz šim vēl nav bijis.

| 2. | EESK uzskata, ka stratēģija kopumā ir dinamisks process, kurā nepieciešama pastāvīga saskaņošana ar dalībvalstīm, Padomi un Eiropas Komisiju. Tādēļ ir jāpievēršas šādiem jautājumiem: |
| --- | --- |

2.

EESK uzskata, ka stratēģija kopumā ir dinamisks process, kurā nepieciešama pastāvīga saskaņošana ar dalībvalstīm, Padomi un Eiropas Komisiju. Tādēļ ir jāpievēršas šādiem jautājumiem:

| 2.1 | Valstu un reģionālajā līmenī:






  — | ar Lisabonas stratēģiju saistītie prioritārie jautājumi, ieskaitot attiecīgos resursus, būtu skaidrāk jānorāda valstu budžetos; |
| --- | --- | --- |

2.1

—

ar Lisabonas stratēģiju saistītie prioritārie jautājumi, ieskaitot attiecīgos resursus, būtu skaidrāk jānorāda valstu budžetos;

| — | būtu rūpīgi jāpārbauda visu izglītības un apmācības sistēmu ķēde, un gan vispārējās izglītības, gan zinātniskas un tehniskās apmācības saturam jābūt visaugstākajā iespējamā līmenī, lai nodrošinātu cilvēkiem iespēju pielāgoties vides pārmaiņām un veicinātu iedzīvotāju līdzdalību, labākas kvalitātes darba vietas, uzņēmējdarbību un novatoriskumu; |
| --- | --- |

—

būtu rūpīgi jāpārbauda visu izglītības un apmācības sistēmu ķēde, un gan vispārējās izglītības, gan zinātniskas un tehniskās apmācības saturam jābūt visaugstākajā iespējamā līmenī, lai nodrošinātu cilvēkiem iespēju pielāgoties vides pārmaiņām un veicinātu iedzīvotāju līdzdalību, labākas kvalitātes darba vietas, uzņēmējdarbību un novatoriskumu;

| — | jāpievēršas demogrāfiskajām izmaiņām un to ietekmei uz finansēm, darba tirgu un veselības aprūpi; |
| --- | --- |

—

jāpievēršas demogrāfiskajām izmaiņām un to ietekmei uz finansēm, darba tirgu un veselības aprūpi;

| — | inovatīvā darba tirgus reformā būtu jāņem vērā elastīgums un sociālā drošība, kas veicina konkurētspēju un vienlaikus sniedz atbilstošu sociālo nodrošinājumu; |
| --- | --- |

—

inovatīvā darba tirgus reformā būtu jāņem vērā elastīgums un sociālā drošība, kas veicina konkurētspēju un vienlaikus sniedz atbilstošu sociālo nodrošinājumu;

| — | jāīsteno Barselonas mērķi attiecībā uz ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā; |
| --- | --- |

—

jāīsteno Barselonas mērķi attiecībā uz ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā;

| — | dalībvalstīm efektīvi jāizmanto paraugprakses savstarpēja apmaiņa, kas veicina arī konverģences mērķu sasniegšanu visā Eiropā. |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm efektīvi jāizmanto paraugprakses savstarpēja apmaiņa, kas veicina arī konverģences mērķu sasniegšanu visā Eiropā.

| 2.2 | Eiropas līmenī:






  — | Padomei un Komisijai būtu jānosaka grafiki un galīgie termiņi attiecībā uz saskaņotajām prioritātēm; |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Padomei un Komisijai būtu jānosaka grafiki un galīgie termiņi attiecībā uz saskaņotajām prioritātēm;

| — | nepieciešama kopēja enerģētikas politika; |
| --- | --- |

—

nepieciešama kopēja enerģētikas politika;

| — | svarīgi ir risināt jautājumu saistībā ar klimata izmaiņām; |
| --- | --- |

—

svarīgi ir risināt jautājumu saistībā ar klimata izmaiņām;

| — | Eiropas fondu (Reģionālā fonda, Sociālā fonda un 7. Pētniecības pamatprogrammas) un pārējo ES finanšu instrumentu, piemēram, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas darbība būtu jāvirza uz Lisabonas stratēģijas prioritātēm. |
| --- | --- |

—

Eiropas fondu (Reģionālā fonda, Sociālā fonda un 7. Pētniecības pamatprogrammas) un pārējo ES finanšu instrumentu, piemēram, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas darbība būtu jāvirza uz Lisabonas stratēģijas prioritātēm.

| 2.3 | Visos līmeņos ir nepieciešama






  — | specifiskāka un konkrētāka sadarbība ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām pusēm politiku izstrādē un turpmākajā darbībā, kas saistīta ar Lisabonas stratēģijas īstenošanu, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

specifiskāka un konkrētāka sadarbība ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām pusēm politiku izstrādē un turpmākajā darbībā, kas saistīta ar Lisabonas stratēģijas īstenošanu,

| — | normatīvās vides pilnveidošana un stabilas darbības iekšējais tirgus, kas atspoguļo sociālās un vides attīstības mērķus saistībā ar vispārējām pārmaiņām. |
| --- | --- |

—

normatīvās vides pilnveidošana un stabilas darbības iekšējais tirgus, kas atspoguļo sociālās un vides attīstības mērķus saistībā ar vispārējām pārmaiņām.

| 3. | EESK aicina Eiropadomi pilnībā atbalstīt iepriekš izklāstīto koncepciju un iesaistīt organizētu pilsonisko sabiedrību kā aktīvāku līdzdalībnieci atjaunotās Lisabonas stratēģijas īstenošanā. |
| --- | --- |

3.

Briselē, 2007. gada 15. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---