# Europeiska unionens C 71/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 71 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången28 mars 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 71

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången28 mars 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2007/C 071/01 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010 | 1 |
| 2007/C 071/02 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010 | 5 |
| 2007/C 071/03 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Sloveniens stabilitetsprogram för 2006–2009 | 9 |
| 2007/C 071/04 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010 | 12 |
| 2007/C 071/05 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Cyperns uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010 | 16 |
| 2007/C 071/06 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009 | 19 |
| 2007/C 071/07 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010 | 23 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2007/C 071/01

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

1

2007/C 071/02

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

5

2007/C 071/03

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Sloveniens stabilitetsprogram för 2006–2009

9

2007/C 071/04

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010

12

2007/C 071/05

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Cyperns uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010

16

2007/C 071/06

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

19

2007/C 071/07

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010

23

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 071/08 | Inledning av förfarande (Fall COMP/M.4504 – SFR/TELE 2 France) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 071/09 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 29 |
| 2007/C 071/10 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4441 – EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL) (
  1
  ) | 33 |
| 2007/C 071/11 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4544 – RANK/SIG) (
  1
  ) | 33 |
| 2007/C 071/12 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4560 – ONEX/Eastman Kodak Health Group) (
  1
  ) | 34 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 071/08

Inledning av förfarande (Fall COMP/M.4504 – SFR/TELE 2 France) (
  1
  )

1

28

2007/C 071/09

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

29

2007/C 071/10

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4441 – EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL) (
  1
  )

1

33

2007/C 071/11

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4544 – RANK/SIG) (
  1
  )

1

33

2007/C 071/12

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4560 – ONEX/Eastman Kodak Health Group) (
  1
  )

1

34

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | Initiativ från medlemsstaterna |
| | Rådet |
| 2007/C 071/13 | Initiativ av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Italien, Republiken Finland, Republiken Portugal, Rumänien och Konungariket Sverige inför antagandet av rådets beslut om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet | 35 |

III   Förberedande rättsakter

Initiativ från medlemsstaterna

Rådet

2007/C 071/13

Initiativ av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Italien, Republiken Finland, Republiken Portugal, Rumänien och Konungariket Sverige inför antagandet av rådets beslut om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet

35

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 071/14 | Eurons växelkurs | 46 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2007/C 071/15 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning (
  1
  ) | 47 |
| 2007/C 071/16 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 49 |
| 2007/C 071/17 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 53 |
| 2007/C 071/18 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter | 57 |
| 2007/C 071/19 | Offentliggörande av medlemsstaters beslut att bevilja eller återkalla trafiktillstånd i enlighet med artikel 13.4 i rådets förordning (EEG) nr 2407/92 om tillståndsgivning för flygbolag | 60 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 071/14

Eurons växelkurs

46

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2007/C 071/15

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning (
  1
  )

1

47

2007/C 071/16

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

49

2007/C 071/17

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

53

2007/C 071/18

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter

57

2007/C 071/19

Offentliggörande av medlemsstaters beslut att bevilja eller återkalla trafiktillstånd i enlighet med artikel 13.4 i rådets förordning (EEG) nr 2407/92 om tillståndsgivning för flygbolag

60

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 071/20 | Inbudjan att inkomma med prosjektforslag for trafikomställningsåtgärder, åtgärder rörande höghastighetsleder till sjöss, trafikundvikande åtgärder, katalysatoråtgärder och åtgärder för gemensamt lärande inom ramen för det andra Marco Polo-programmet (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1692/2006, EUT L 328 den 24.11.2006, s. 1.). | 61 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 071/21 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4614 – ED&F Man/Bromacom) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 62 |
| 2007/C 071/22 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4334 – Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV) (
  1
  ) | 63 |
| 2007/C 071/23 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4536 – Magneti Marelli/Concordia) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 64 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2007/C 071/20

Inbudjan att inkomma med prosjektforslag for trafikomställningsåtgärder, åtgärder rörande höghastighetsleder till sjöss, trafikundvikande åtgärder, katalysatoråtgärder och åtgärder för gemensamt lärande inom ramen för det andra Marco Polo-programmet (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1692/2006, EUT L 328 den 24.11.2006, s. 1.).

61

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 071/21

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4614 – ED&F Man/Bromacom) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

62

2007/C 071/22

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4334 – Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV) (
  1
  )

1

63

2007/C 071/23

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4536 – Magneti Marelli/Concordia) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

(2007/C 71/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Finlands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Finlands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2010.

| (2) | I det bakomliggande makroekonomiska scenariot förutspås att den reala BNP-tillväxten sjunker från en konjunkturmässig topp på 4,5 % år 2006, till i genomsnitt 2,5 % under resten av programperioden. Enligt nu tillgänglig information verkar detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden och antagandena för 2006 och 2010 framstår som försiktiga. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

I det bakomliggande makroekonomiska scenariot förutspås att den reala BNP-tillväxten sjunker från en konjunkturmässig topp på 4,5 % år 2006, till i genomsnitt 2,5 % under resten av programperioden. Enligt nu tillgänglig information verkar detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden och antagandena för 2006 och 2010 framstår som försiktiga. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.

| (3) | Både i uppdateringen och kommissionens höstprognos 2006 beräknas den offentliga sektorn nå ett överskott på 2,9 % av BNP under 2006, vilket skall jämföras med målet på 1,6 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Detta beror på övervältringseffekter från 2005, då utfallet blev bättre än väntat. Det beror också på den oväntat positiva tillväxten under 2006 som ökade de offentliga intäkterna, samtidigt som utgifterna fortfarande hölls tillbaka. |
| --- | --- |

(3)

Både i uppdateringen och kommissionens höstprognos 2006 beräknas den offentliga sektorn nå ett överskott på 2,9 % av BNP under 2006, vilket skall jämföras med målet på 1,6 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Detta beror på övervältringseffekter från 2005, då utfallet blev bättre än väntat. Det beror också på den oväntat positiva tillväxten under 2006 som ökade de offentliga intäkterna, samtidigt som utgifterna fortfarande hölls tillbaka.

| (4) | I programmet är huvudmålet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt att säkerställa hållbara offentliga finanser som är i balans under normala tillväxtförhållanden. Den offentliga sektorns totala underskott och de primära överskotten väntas sjunka långsamt med 0,5 % av BNP till 2010. Den lägre intäktskvoten beror på att skattesänkningspaketet successivt införts till 2007. Detta kompenseras dock inte helt med den lägre utgiftskvoten, till följd av regeringens utgiftstak i budgeten och reformåtgärder inom den offentliga sektorn. Den finanspolitiska strategin är densamma som i den föregående uppdateringen, men målen för de offentliga finanserna har skrivits upp med cirka 1 % av BNP per år. Det senare beror på överföringen av det oväntat goda utfallet 2005 och på bättre tillväxtmöjligheter. |
| --- | --- |

(4)

I programmet är huvudmålet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt att säkerställa hållbara offentliga finanser som är i balans under normala tillväxtförhållanden. Den offentliga sektorns totala underskott och de primära överskotten väntas sjunka långsamt med 0,5 % av BNP till 2010. Den lägre intäktskvoten beror på att skattesänkningspaketet successivt införts till 2007. Detta kompenseras dock inte helt med den lägre utgiftskvoten, till följd av regeringens utgiftstak i budgeten och reformåtgärder inom den offentliga sektorn. Den finanspolitiska strategin är densamma som i den föregående uppdateringen, men målen för de offentliga finanserna har skrivits upp med cirka 1 % av BNP per år. Det senare beror på överföringen av det oväntat goda utfallet 2005 och på bättre tillväxtmöjligheter.

| (5) | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot fortfarande uppvisa ett stabilt överskott på knappt 3 % av BNP över programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Programmets mål på medellång sikt för de offentliga finanserna är ett strukturellt överskott på 2 % av BNP, som skall bibehållas under hela programperioden. I den föregående uppdateringen angavs inget uttryckligt mål, men enligt rådets yttrande pekade det föregående programmets överskottsberäkningar på ett strukturellt överskott på 1,5 % av BNP. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än minimiriktmärket (ett underskott på cirka 1,25 % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Detta mål ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden anges för medlemsstaterna som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II. Det är också betydligt mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. Att målet ligger klart över fastställd miniminivå motiveras i programmet med målet att trygga de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt och med att Finland tidigt kommer att drabbas av den åldrande befolkningen. |
| --- | --- |

(5)

Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot fortfarande uppvisa ett stabilt överskott på knappt 3 % av BNP över programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Programmets mål på medellång sikt för de offentliga finanserna är ett strukturellt överskott på 2 % av BNP, som skall bibehållas under hela programperioden. I den föregående uppdateringen angavs inget uttryckligt mål, men enligt rådets yttrande pekade det föregående programmets överskottsberäkningar på ett strukturellt överskott på 1,5 % av BNP. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än minimiriktmärket (ett underskott på cirka 1,25 % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Detta mål ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden anges för medlemsstaterna som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II. Det är också betydligt mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. Att målet ligger klart över fastställd miniminivå motiveras i programmet med målet att trygga de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt och med att Finland tidigt kommer att drabbas av den åldrande befolkningen.

| (6) | De risker som omgärdar programmets beräkningar på de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Programmets makroekonomiska antaganden och beräknade skatteintäkter verkar rimliga. Tillväxtens sammansättning kan innebära risker för skatteintäkterna, men riskerna uppvägs av försiktiga antaganden om skatteelasticitet. Avvikelser från den beräknade tillväxtutvecklingen kan kraftigt påverka de offentliga finansernas utfall. Anmärkningsvärda risker anses dessutom vara knutna till utvecklingen av de lokala myndigheternas utgifter. |
| --- | --- |

(6)

De risker som omgärdar programmets beräkningar på de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Programmets makroekonomiska antaganden och beräknade skatteintäkter verkar rimliga. Tillväxtens sammansättning kan innebära risker för skatteintäkterna, men riskerna uppvägs av försiktiga antaganden om skatteelasticitet. Avvikelser från den beräknade tillväxtutvecklingen kan kraftigt påverka de offentliga finansernas utfall. Anmärkningsvärda risker anses dessutom vara knutna till utvecklingen av de lokala myndigheternas utgifter.

| (7) | Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktningen i programmet vara tillräcklig för att målet på medellång sikt skall kunna nås med god marginal under hela programperioden. Dessutom ger programmet en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Programmets finanspolitiska inriktning ligger helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktningen i programmet vara tillräcklig för att målet på medellång sikt skall kunna nås med god marginal under hela programperioden. Dessutom ger programmet en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Programmets finanspolitiska inriktning ligger helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till 39 % av BNP under 2006, vilket ligger klart under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 5,5 % under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till 39 % av BNP under 2006, vilket ligger klart under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 5,5 % under programperioden.

| (9) | Jämfört med EU-genomsnittet har åldrandet långsiktigt en större inverkan på de offentliga finanserna i Finland, men en genomförd pensionsreform har bidragit till att bromsa ökningen av pensionsutgifterna så att deras andel av BNP hamnar nära EU-genomsnittet under de närmaste årtiondena. De offentliga finansernas utgångsläge, med ett stort strukturellt överskott, bidrar väsentligt till att dämpa åldrandets långsiktiga effekter. De stora tillgångar som byggts upp i den offentliga pensionsfonden kommer dessutom att delvis kunna finansiera ökningen av pensionsutgifterna. Fortsatt höga primära överskott på medellång sikt bör dock bidra till att stävja riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Sammantaget verkar riskerna vara små när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet i Finland. |
| --- | --- |

(9)

Jämfört med EU-genomsnittet har åldrandet långsiktigt en större inverkan på de offentliga finanserna i Finland, men en genomförd pensionsreform har bidragit till att bromsa ökningen av pensionsutgifterna så att deras andel av BNP hamnar nära EU-genomsnittet under de närmaste årtiondena. De offentliga finansernas utgångsläge, med ett stort strukturellt överskott, bidrar väsentligt till att dämpa åldrandets långsiktiga effekter. De stora tillgångar som byggts upp i den offentliga pensionsfonden kommer dessutom att delvis kunna finansiera ökningen av pensionsutgifterna. Fortsatt höga primära överskott på medellång sikt bör dock bidra till att stävja riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Sammantaget verkar riskerna vara små när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet i Finland.

| (10) | Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 om genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta kostnaderna eller besparingarna i samband med reformprogrammets viktigaste planerade reformer. Stabilitetsprogrammets beräkningar tar också uttryckligen hänsyn till hur de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Enligt bägge programmen skall åtgärder genomföras för att effektivisera såväl statliga som lokala myndigheter, och det bekräftas att man tänker fortsätta tillämpa systemet med utgiftstak i statens finanser även efter den nuvarande mandatperioden. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 om genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta kostnaderna eller besparingarna i samband med reformprogrammets viktigaste planerade reformer. Stabilitetsprogrammets beräkningar tar också uttryckligen hänsyn till hur de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Enligt bägge programmen skall åtgärder genomföras för att effektivisera såväl statliga som lokala myndigheter, och det bekräftas att man tänker fortsätta tillämpa systemet med utgiftstak i statens finanser även efter den nuvarande mandatperioden.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2).

Rådet anser att de offentliga finanserna är sunda på medellång sikt och att den finanspolitiska strategin är ett gott exempel på en finanspolitik i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Återhållsamhet med utgifterna kommer dock även de kommande åren att ha en avgörande betydelse när den förutsedda avkylningen av ekonomin minskar tillväxten i skatteunderlaget och konsekvenserna av en åldrande befolkning blir märkbara.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP nov. 2006 | 2,9 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 |
| KOM nov. 2006 | 2,9 | 4,9 | 3,0 | 2,6 | i.u | i.u |
| SP nov. 2005 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | i.u |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP nov. 2006 | 0,9 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 0,8 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | i.u | i.u |
| SP nov. 2005 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | i.u |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP nov. 2006
   (3) | – 1,3 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 1,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,2 | i.u | i.u |
| SP nov. 2005
   (3) | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | i.u |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 |
| KOM nov. 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,9 | 2,9 | i.u | i.u |
| SP nov. 2005 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | i.u |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | 3,9 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 |
| KOM nov. 2006 | 4,1 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | i.u | i.u |
| SP nov. 2005 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 | i.u |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP nov. 2006
   (3) | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |
| KOM nov. 2006 | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | i.u | i.u |
| SP nov. 2005
   (3) | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | i.u |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | SP nov. 2006
   (5) | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |
| KOM nov. 2006 (6) | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | i.u | i.u |
| SP nov. 2005 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | i.u |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | 41,3 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 |
| KOM nov. 2006 | 41,3 | 38,8 | 37,3 | 35,8 | i.u | i.u |
| SP nov. 2005 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 | i.u |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

SP nov. 2006

2,9

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

KOM nov. 2006

2,9

4,9

3,0

2,6

i.u

i.u

SP nov. 2005

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

i.u

HIKP-inflation

(i %)

SP nov. 2006

0,9

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

KOM nov. 2006

0,8

1,3

1,5

1,6

i.u

i.u

SP nov. 2005

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

i.u

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP nov. 2006
   (3)

– 1,3

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

KOM nov. 2006 (7)

– 1,5

0,1

0,2

– 0,2

i.u

i.u

SP nov. 2005
   (3)

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

i.u

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP nov. 2006

2,7

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

KOM nov. 2006

2,7

2,9

2,9

2,9

i.u

i.u

SP nov. 2005

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

i.u

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP nov. 2006

3,9

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

KOM nov. 2006

4,1

4,3

4,2

4,1

i.u

i.u

SP nov. 2005

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

i.u

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP nov. 2006
   (3)

3,3

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

KOM nov. 2006

3,4

2,9

2,8

2,9

i.u

i.u

SP nov. 2005
   (3)

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

i.u

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

SP nov. 2006
   (5)

3,3

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

KOM nov. 2006 (6)

3,4

2,9

2,8

2,9

i.u

i.u

SP nov. 2005

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

i.u

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP nov. 2006

41,3

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

KOM nov. 2006

41,3

38,8

37,3

35,8

i.u

i.u

SP nov. 2005

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

i.u

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Särskilt saknas uppgifter om externa antaganden för perioden 2008–2010.

(3)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Det finns inga engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder i programmet.

(6)  Det finns inga engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder i kommissionens höstprognos 2006.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,2 %, 3,1 %, 3,0 % respektive 2,9 % under perioden 2005–2008.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/5

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

(2007/C 71/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| 1. | Den 27 februari 2007 granskade rådet Portugals uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2010. |
| --- | --- |

1.

Den 27 februari 2007 granskade rådet Portugals uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2010.

| 2. | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för bedömningen beräknas den reala BNP-tillväxten öka från 1,4 % år 2006 till 1,8 % år 2007 och 2,4 % 2008 och slutligen till 3 % under resten av programperioden. Enligt tillgängliga uppgifter verkar scenariot för 2008 och för slutåren, utgå från optimistiska tillväxtantaganden, med ett produktionsgap som snabbt sluts. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska. |
| --- | --- |

2.

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för bedömningen beräknas den reala BNP-tillväxten öka från 1,4 % år 2006 till 1,8 % år 2007 och 2,4 % 2008 och slutligen till 3 % under resten av programperioden. Enligt tillgängliga uppgifter verkar scenariot för 2008 och för slutåren, utgå från optimistiska tillväxtantaganden, med ett produktionsgap som snabbt sluts. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska.

| 3. | För 2006 beräknas underskottet i de offentliga finanserna till 4,6 % av BNP, både i kommissionens höstprognos 2006 och i den nya uppdateringen, vilket skulle motsvara målet i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Enligt den nya uppdateringen har målen i stort sett nåtts för de offentliga intäkts- och utgiftsnivåerna. Uttryckta som andel av BNP är bägge något lägre än i kommissionens höstprognos 2006. |
| --- | --- |

3.

För 2006 beräknas underskottet i de offentliga finanserna till 4,6 % av BNP, både i kommissionens höstprognos 2006 och i den nya uppdateringen, vilket skulle motsvara målet i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Enligt den nya uppdateringen har målen i stort sett nåtts för de offentliga intäkts- och utgiftsnivåerna. Uttryckta som andel av BNP är bägge något lägre än i kommissionens höstprognos 2006.

| 4. | Huvudmålet för programmets finanspolitik på medellång sikt är en bestående korrigering av de stora obalanserna i de offentliga finanserna. Särskilt skall underskottet 2008 fås ned under referensvärdet på 3 % av BNP, följt av en fortsatt konsolidering. Viktiga steg mot en sådan konsolidering är planerade för hela programperioden: Det offentliga underskottet beräknas gradvis sjunka från 4,6 % av BNP 2006 till 0,4 % 2010, med en liknande anpassningsplan för det primära saldot som beräknas förbättras från ett underskott på 1,7 % av BNP 2006 till ett överskott på 2,5 % 2010. Framför allt skall minskningen av underskottet åstadkommas genom att hålla tillbaka de primära utgifterna. Under programperioden skall dessas nivå totalt sett minska i reala termer, tack vare strukturella korrigeringsåtgärder som främst handlar om en omstrukturering av den centrala statsförvaltningen, personal och offentliga tjänster samt kontroll av utgifterna för socialförsäkringar och hälso/sjukvård. Under de första åren av programmet bidrar också högre skatteintäkter från främst vissa skattehöjningar respektive lägre skatteförmåner och de fortsatta insatserna för att bekämpa bedrägeri och skatteundandragande till en konsolidering av de offentliga finanserna. I programmet bekräftas den planerade anpassningen i uppdateringen av stabilitetsprogrammet från december 2005, mot bakgrund av ett i stort sett oförändrat makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

4.

Huvudmålet för programmets finanspolitik på medellång sikt är en bestående korrigering av de stora obalanserna i de offentliga finanserna. Särskilt skall underskottet 2008 fås ned under referensvärdet på 3 % av BNP, följt av en fortsatt konsolidering. Viktiga steg mot en sådan konsolidering är planerade för hela programperioden: Det offentliga underskottet beräknas gradvis sjunka från 4,6 % av BNP 2006 till 0,4 % 2010, med en liknande anpassningsplan för det primära saldot som beräknas förbättras från ett underskott på 1,7 % av BNP 2006 till ett överskott på 2,5 % 2010. Framför allt skall minskningen av underskottet åstadkommas genom att hålla tillbaka de primära utgifterna. Under programperioden skall dessas nivå totalt sett minska i reala termer, tack vare strukturella korrigeringsåtgärder som främst handlar om en omstrukturering av den centrala statsförvaltningen, personal och offentliga tjänster samt kontroll av utgifterna för socialförsäkringar och hälso/sjukvård. Under de första åren av programmet bidrar också högre skatteintäkter från främst vissa skattehöjningar respektive lägre skatteförmåner och de fortsatta insatserna för att bekämpa bedrägeri och skatteundandragande till en konsolidering av de offentliga finanserna. I programmet bekräftas den planerade anpassningen i uppdateringen av stabilitetsprogrammet från december 2005, mot bakgrund av ett i stort sett oförändrat makroekonomiskt scenario.

| 5. | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot minska från ett underskott på cirka 3,5 % av BNP år 2006 till 0,5 % år 2010 (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Under programperioden planeras det strukturella saldot minska med i genomsnitt knappt 0,75 % av BNP per år. Programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, som skall uppnås senast 2010, dvs. ett år tidigare än som var det implicita målet i det föregående programmet. Eftersom detta mål är mer långtgående än minimiriktmärket (ett strukturellt underskott på cirka 1,5 % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II. Det avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

5.

Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot minska från ett underskott på cirka 3,5 % av BNP år 2006 till 0,5 % år 2010 (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Under programperioden planeras det strukturella saldot minska med i genomsnitt knappt 0,75 % av BNP per år. Programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, som skall uppnås senast 2010, dvs. ett år tidigare än som var det implicita målet i det föregående programmet. Eftersom detta mål är mer långtgående än minimiriktmärket (ett strukturellt underskott på cirka 1,5 % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II. Det avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| 6. | Det finns risker för att budgetutfallen kommer att bli sämre än beräknat, särskilt risker som sammanhänger med åtgärderna för att bromsa de offentliga utgifterna. I en svår makroekonomisk situation har regeringen nyligen vidtagit beslutsamma åtgärder för att tygla utgiftsökningarna, särskilt inom offentlig förvaltning, hälso/sjukvård och social trygghet. Detta kompletterar det nya regelverket för att förbättra de regionala och lokala myndigheternas budgetdisciplin. Det förbereds även andra åtgärder som delvis också berör den offentliga sektorn. Hur dessa åtgärder kan hjälpa upp de offentliga finanserna är dock oklart, särskilt från och med 2008. Eftersom åtstramningar på utgiftssidan är avgörande för konsolideringen av de offentliga finanserna, kräver de finanspolitiska målen också en fortsatt utveckling av budgetramarna och införande av system för utvärdering och kontroll av budgetgenomförandet. Det makroekonomiska scenariot ökar risken för en svagare ekonomisk återhämtning, vilket gör att förbättringar av de offentliga finanserna blir blygsammare. Antagandena om skattelasticiteten för 2007 är beroende av om skatteuppbörden fortsätter att förbättras som planerat. |
| --- | --- |

6.

Det finns risker för att budgetutfallen kommer att bli sämre än beräknat, särskilt risker som sammanhänger med åtgärderna för att bromsa de offentliga utgifterna. I en svår makroekonomisk situation har regeringen nyligen vidtagit beslutsamma åtgärder för att tygla utgiftsökningarna, särskilt inom offentlig förvaltning, hälso/sjukvård och social trygghet. Detta kompletterar det nya regelverket för att förbättra de regionala och lokala myndigheternas budgetdisciplin. Det förbereds även andra åtgärder som delvis också berör den offentliga sektorn. Hur dessa åtgärder kan hjälpa upp de offentliga finanserna är dock oklart, särskilt från och med 2008. Eftersom åtstramningar på utgiftssidan är avgörande för konsolideringen av de offentliga finanserna, kräver de finanspolitiska målen också en fortsatt utveckling av budgetramarna och införande av system för utvärdering och kontroll av budgetgenomförandet. Det makroekonomiska scenariot ökar risken för en svagare ekonomisk återhämtning, vilket gör att förbättringar av de offentliga finanserna blir blygsammare. Antagandena om skattelasticiteten för 2007 är beroende av om skatteuppbörden fortsätter att förbättras som planerat.

| 7. | Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning i stort sett vara förenlig med den korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008 som rådet rekommenderat. Detta förutsätter dock att åtgärderna i budgeten genomförs fullständigt och effektivt, eller förstärks om den ekonomiska tillväxten blir sämre än beräknat. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet är programmets mål en anpassning som ligger i linje med pakten. Med tanke på riskerna för de finanspolitiska målen, kanske programmets finanspolitiska inriktning inte ger en tillräcklig säkerhetsmarginal för att ända till programperiodens slut hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Följaktligen kan riskerna för målen för de offentliga finanserna äventyra att målet på medellång sikt uppnås senast 2010, som det planeras i programmet. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet kan därför programmets anpassning till målet på medellång sikt kräva större insatser för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke för euroområdet och de länder som deltar i ERM II ligga på 0,5 % av BNP. Denna anpassning bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under dåliga ekonomiska tider. |
| --- | --- |

7.

Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning i stort sett vara förenlig med den korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008 som rådet rekommenderat. Detta förutsätter dock att åtgärderna i budgeten genomförs fullständigt och effektivt, eller förstärks om den ekonomiska tillväxten blir sämre än beräknat. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet är programmets mål en anpassning som ligger i linje med pakten. Med tanke på riskerna för de finanspolitiska målen, kanske programmets finanspolitiska inriktning inte ger en tillräcklig säkerhetsmarginal för att ända till programperiodens slut hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Följaktligen kan riskerna för målen för de offentliga finanserna äventyra att målet på medellång sikt uppnås senast 2010, som det planeras i programmet. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet kan därför programmets anpassning till målet på medellång sikt kräva större insatser för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke för euroområdet och de länder som deltar i ERM II ligga på 0,5 % av BNP. Denna anpassning bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under dåliga ekonomiska tider.

| 8. | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 67,5 % av BNP år 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten öka 2007 och minska med nästan 6 procentenheter under resten av programperioden. Skuldkvotens utveckling påverkas av de ovannämnda riskerna för målen för de offentliga finanserna och fortsatt osäkerhet om stock- och flödesjusteringen, som tidigare tenderat att vara stor och företrädesvis ökat skulderna. Slutligen innebär de offentliga företagens resultat en risk på medellång sikt. Med tanke på dessa risker skulle skuldkvoten börja minska i riktning mot referensvärdet i slutet av programperioden. |
| --- | --- |

8.

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 67,5 % av BNP år 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten öka 2007 och minska med nästan 6 procentenheter under resten av programperioden. Skuldkvotens utveckling påverkas av de ovannämnda riskerna för målen för de offentliga finanserna och fortsatt osäkerhet om stock- och flödesjusteringen, som tidigare tenderat att vara stor och företrädesvis ökat skulderna. Slutligen innebär de offentliga företagens resultat en risk på medellång sikt. Med tanke på dessa risker skulle skuldkvoten börja minska i riktning mot referensvärdet i slutet av programperioden.

| 9. | Portugal har nyligen antagit pensionsreformer för att stärka de offentliga finansernas hållbarhet. Enligt programmets beräkningar skall reformerna under de följande årtiondena leda till betydligt lägre, om än avsevärda åldersrelaterade utgifter. De offentliga finansernas utgångsläge är visserligen betydligt bättre än 2005 men innebär fortfarande en risk för deras hållbarhet, redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Dessutom ligger bruttoskulden för närvarande över fördragets referensvärde. På det hela taget förefaller Portugal vara utsatt för stora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. Sådana risker skulle minska avsevärt med den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna och den förväntade begränsningen av de åldersrelaterade utgifterna till följd av de pågående reformerna. |
| --- | --- |

9.

Portugal har nyligen antagit pensionsreformer för att stärka de offentliga finansernas hållbarhet. Enligt programmets beräkningar skall reformerna under de följande årtiondena leda till betydligt lägre, om än avsevärda åldersrelaterade utgifter. De offentliga finansernas utgångsläge är visserligen betydligt bättre än 2005 men innebär fortfarande en risk för deras hållbarhet, redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Dessutom ligger bruttoskulden för närvarande över fördragets referensvärde. På det hela taget förefaller Portugal vara utsatt för stora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. Sådana risker skulle minska avsevärt med den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna och den förväntade begränsningen av de åldersrelaterade utgifterna till följd av de pågående reformerna.

| 10. | Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 om genomförandet om det nationella reformprogrammet, inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till. Stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar också uttrycklig hänsyn till hur dessa påverkas av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet verkar överensstämma med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet behandlar båda programmen sambandet mellan reformen av den offentliga förvaltningen och konsolideringsstrategin för de offentliga finanserna, samtidigt som ytterligare uppgifter lämnas om olika politikåtgärder. |
| --- | --- |

10.

Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 om genomförandet om det nationella reformprogrammet, inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till. Stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar också uttrycklig hänsyn till hur dessa påverkas av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet verkar överensstämma med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet behandlar båda programmen sambandet mellan reformen av den offentliga förvaltningen och konsolideringsstrategin för de offentliga finanserna, samtidigt som ytterligare uppgifter lämnas om olika politikåtgärder.

| 11. | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

11.

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| 12. | Programmet innehåller alla obligatoriska och flertalet frivilliga uppgifter (2) som fastställs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. När det gäller modellen avviker det på vissa väsentliga punkter från den modell som specificeras i uppförandekoden (3). |
| --- | --- |

12.

Programmet innehåller alla obligatoriska och flertalet frivilliga uppgifter (2) som fastställs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. När det gäller modellen avviker det på vissa väsentliga punkter från den modell som specificeras i uppförandekoden (3).

Rådet anser att programmet i stort sett är förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008, under förutsättning att dess angivna åtgärder genomförs fullständigt och effektivt, eller förstärks om den ekonomiska tillväxten blir sämre än beräknat. Budgetkonsolideringen kommer också att stödja strategin för att främja konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet skall, enligt programmet, adekvata framsteg göras mot målet på medellång sikt, men målen för de offentliga finanserna är förenade med risker. Mot bakgrund av denna bedömning och rekommendationen enligt artikel 104.7 i Fördraget om Europeiska unionen, av den 20 september 2005, uppmanar rådet Portugal till följande:

| i) | Strikt genomföra programmets strukturåtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008 och vara berett att förstärka åtgärderna, om en sämre ekonomisk tillväxt än beräknat skulle påverka de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

i)

Strikt genomföra programmets strukturåtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008 och vara berett att förstärka åtgärderna, om en sämre ekonomisk tillväxt än beräknat skulle påverka de offentliga finanserna.

| ii) | Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet genomföra den planerade anpassningen till målet på medellång sikt, vid behov kompletterad med kraftfullare åtgärder. Även se till att skuldkvoten minskas i enlighet därmed. |
| --- | --- |

ii)

Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet genomföra den planerade anpassningen till målet på medellång sikt, vid behov kompletterad med kraftfullare åtgärder. Även se till att skuldkvoten minskas i enlighet därmed.

| iii) | Fortsätta den pågående reformen av den offentliga förvaltningen. Fortsätta att stärka budgetramarna, inklusive utvärdering och kontroll av det offentliga budgetgenomförandet på alla nivåer, särskilt för att kunna begränsa utgifterna som planerat. |
| --- | --- |

iii)

Fortsätta den pågående reformen av den offentliga förvaltningen. Fortsätta att stärka budgetramarna, inklusive utvärdering och kontroll av det offentliga budgetgenomförandet på alla nivåer, särskilt för att kunna begränsa utgifterna som planerat.

| iv) | Med tanke på skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att uppnå målet på medellång sikt och genom att säkra och möjligen även öka vinsterna av de antagna pensionsreformerna. |
| --- | --- |

iv)

Med tanke på skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att uppnå målet på medellång sikt och genom att säkra och möjligen även öka vinsterna av de antagna pensionsreformerna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2006 | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov. 2006 | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | – | – |
| SP dec. 2005 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | – |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2006
   (9) | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |
| KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | – | – |
| SP dec. 2005
   (9) | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | – |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2006
   (4) | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0.2 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 2,0 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,5 | – | – |
| SP dec. 2005
   (4) | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 | – |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2006 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 |
| KOM nov. 2006 | – 6,0 | – 4,6 | – 4,0 | – 3,9 | – | – |
| SP dec. 2005 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | – 3,3 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2006 | – 3,3 | – 1,7 | – 1,0 | – 0,7 | – | – |
| SP dec. 2005 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 | – |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006
   (4) | – 4,9 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM nov. 2006 | – 5,1 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,2 | – | – |
| SP dec. 2005
   (4) | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | SP dec. 2006
   (6) | – 4,9 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 5,1 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,2 | – | – |
| SP dec. 2005 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |
| KOM nov. 2006 | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | – | – |
| SP dec. 2005 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | – |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2006

0,4

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

KOM nov. 2006

0,4

1,2

1,5

1,7

–

–

SP dec. 2005

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

–

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2006
   (9)

2,5

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

KOM nov. 2006

2,1

2,9

2,2

2,1

–

–

SP dec. 2005
   (9)

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

–

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2006
   (4)

– 2,5

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0.2

KOM nov. 2006 (8)

– 2,0

– 2,0

– 1,8

– 1,5

–

–

SP dec. 2005
   (4)

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

–

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2006

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

KOM nov. 2006

– 6,0

– 4,6

– 4,0

– 3,9

–

–

SP dec. 2005

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

–

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006

– 3,3

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

KOM nov. 2006

– 3,3

– 1,7

– 1,0

– 0,7

–

–

SP dec. 2005

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

–

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006
   (4)

– 4,9

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

KOM nov. 2006

– 5,1

– 3,7

– 3,2

– 3,2

–

–

SP dec. 2005
   (4)

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

–

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

SP dec. 2006
   (6)

– 4,9

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

KOM nov. 2006 (7)

– 5,1

– 3,7

– 3,2

– 3,2

–

–

SP dec. 2005

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

–

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2006

64,0

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

KOM nov. 2006

64,0

67,4

69,4

70,7

–

–

SP dec. 2005

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

–

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Särskilt saknas uppgifter om HIKP-inflation och ersättningar i offentlig förvaltning.

(3)  Programmet innehåller i stället fem avsnitt: Sammanfattning, den makroekonomiska situationen och det finanspolitiska läget, makroekonomiska prognoser för de offentliga finanserna, de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt samt institutioner, förfaranden och budgetregler.

(4)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Programmet saknar engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Kommissionens höstprognos 2006 saknar engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(8)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,2 % under perioden 2005–2007 och 1,4 % 2008.

(9)  Deflator för privat konsumtion.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/9

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Sloveniens stabilitetsprogram för 2006–2009

(2007/C 71/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Sloveniens första stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Sloveniens första stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

| (2) | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet räknar man med en stabil BNP-tillväxt i reala termer på över 4 % under programperioden. Utifrån den information som finns tillgänglig idag förefaller scenariot bygga på rimliga antaganden om tillväxten. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också de vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet räknar man med en stabil BNP-tillväxt i reala termer på över 4 % under programperioden. Utifrån den information som finns tillgänglig idag förefaller scenariot bygga på rimliga antaganden om tillväxten. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också de vara realistiska.

| (3) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i de offentliga finanserna för 2006 uppgå till 1,6 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,7 % av BNP i Sloveniens uppdaterade konvergensprogram från december 2005. Det uppskattade utfallet för 2006, beräknat på mer aktuella siffror, på 1,2 % av BNP är lägre än 2005. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i de offentliga finanserna för 2006 uppgå till 1,6 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,7 % av BNP i Sloveniens uppdaterade konvergensprogram från december 2005. Det uppskattade utfallet för 2006, beräknat på mer aktuella siffror, på 1,2 % av BNP är lägre än 2005.

| (4) | Den finanspolitiska strategin i programmet är inriktad på att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna enligt stabilitets- och tillväxtpakten skall vara uppnått 2009 genom en förbättring som främst äger rum mot slutet av perioden. Den pågående skattereformen och ett antal kostnadsbesparande åtgärder på utgiftssidan ger utslag i en betydande minskning av inkomsterna och utgifterna i procent av BNP under hela programperioden. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas ligga på omkring 1,5 % av BNP till 2008, då båda kvoterna minskar i ungefär samma omfattning. Under 2009 kommer underskottet att minska till 1,0 % eftersom minskningen av utgifterna är större än bortfallet av inkomster. Det primära saldot kommer inledningsvis att försämras från 0,1 % av BNP 2006 till -0,3 % av BNP 2008 innan det förbättras till 0,3 % av BNP för 2009. I förhållande till den sista uppdateringen av konvergensprogrammet skjuter stabilitetsprogrammet upp målet att uppnå ett nominellt underskott på 1 % av BNP med ett år, mot bakgrund av ett gynnsammare makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

(4)

Den finanspolitiska strategin i programmet är inriktad på att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna enligt stabilitets- och tillväxtpakten skall vara uppnått 2009 genom en förbättring som främst äger rum mot slutet av perioden. Den pågående skattereformen och ett antal kostnadsbesparande åtgärder på utgiftssidan ger utslag i en betydande minskning av inkomsterna och utgifterna i procent av BNP under hela programperioden. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas ligga på omkring 1,5 % av BNP till 2008, då båda kvoterna minskar i ungefär samma omfattning. Under 2009 kommer underskottet att minska till 1,0 % eftersom minskningen av utgifterna är större än bortfallet av inkomster. Det primära saldot kommer inledningsvis att försämras från 0,1 % av BNP 2006 till -0,3 % av BNP 2008 innan det förbättras till 0,3 % av BNP för 2009. I förhållande till den sista uppdateringen av konvergensprogrammet skjuter stabilitetsprogrammet upp målet att uppnå ett nominellt underskott på 1 % av BNP med ett år, mot bakgrund av ett gynnsammare makroekonomiskt scenario.

| (5) | Det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), skall enligt programmet förbättras med ca 0,25 % av BNP under programperioden. Liksom i uppdateringen av konvergensprogrammet från december 2005 ställs i stabilitetsprogrammet som medelfristigt mål för de offentliga finanserna att ett strukturellt underskott på 1 % av BNP skall uppnås senast 2009, dvs. ett år senare än i det föregående programmet. I programmet skylls förseningen på ett stort järnvägsprojekt med en beräknad kostnad på 0,4 % av BNP 2007, 0,5 % av BNP 2008 och 0,2 % av BNP 2009 samt på vissa utgifter av tillfällig karaktär. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimimärket (ett beräknat underskott på ca 1,5 % av BNP) bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II, och det avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten. |
| --- | --- |

(5)

Det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), skall enligt programmet förbättras med ca 0,25 % av BNP under programperioden. Liksom i uppdateringen av konvergensprogrammet från december 2005 ställs i stabilitetsprogrammet som medelfristigt mål för de offentliga finanserna att ett strukturellt underskott på 1 % av BNP skall uppnås senast 2009, dvs. ett år senare än i det föregående programmet. I programmet skylls förseningen på ett stort järnvägsprojekt med en beräknad kostnad på 0,4 % av BNP 2007, 0,5 % av BNP 2008 och 0,2 % av BNP 2009 samt på vissa utgifter av tillfällig karaktär. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimimärket (ett beräknat underskott på ca 1,5 % av BNP) bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II, och det avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten.

| (6) | De risker som omgärdar prognoserna för de offentliga finanserna förefaller i stort sett uppväga varandra, men utfallet för de offentliga finanserna kan under 2009 bli sämre än vad som beräknas. Å ena sidan förefaller antagandena om tillväxt och skatteintäkter rimliga. Dessutom har Sloveniens faktiska budgetsaldon på senare år ofta varit mer gynnsamma än vad som beräknats i förväg. Detta är också delvis en följd av ett effektivt system för begränsning av de offentliga utgifterna som införts för att skapa marginal för oväntade minskningar av intäkterna. Trots ansträngningarna att omstrukturera de offentliga utgifterna är å andra sidan andelen obligatoriska utgifter fortsatt mycket hög, även om trenden är nedåtgående. De åtgärder till stöd för den betydande minskningen av de primära utgifterna som andel av BNP som aviserats för 2009 har ännu inte redovisats mer i detalj. |
| --- | --- |

(6)

De risker som omgärdar prognoserna för de offentliga finanserna förefaller i stort sett uppväga varandra, men utfallet för de offentliga finanserna kan under 2009 bli sämre än vad som beräknas. Å ena sidan förefaller antagandena om tillväxt och skatteintäkter rimliga. Dessutom har Sloveniens faktiska budgetsaldon på senare år ofta varit mer gynnsamma än vad som beräknats i förväg. Detta är också delvis en följd av ett effektivt system för begränsning av de offentliga utgifterna som införts för att skapa marginal för oväntade minskningar av intäkterna. Trots ansträngningarna att omstrukturera de offentliga utgifterna är å andra sidan andelen obligatoriska utgifter fortsatt mycket hög, även om trenden är nedåtgående. De åtgärder till stöd för den betydande minskningen av de primära utgifterna som andel av BNP som aviserats för 2009 har ännu inte redovisats mer i detalj.

| (7) | Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska strategi som redovisas i programmet inte är tillräcklig för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna säkert skall kunna uppnås senast 2009 i enlighet med programmet. Programmet ger dock en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna för att referensvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP skall överskridas, förutsatt att konjunktursvängningarna ligger inom normala gränser under programperioden. Takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål är otillräcklig och bör ökas för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att riktmärket för den årliga förbättringen av det strukturella saldot bör vara 0,5 % av BNP för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II, och att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. Främst väntas goda ekonomiska tider råda under programperioden, men det strukturella saldot förväntas inte förbättras avsevärt förrän under det sista året av programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska strategi som redovisas i programmet inte är tillräcklig för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna säkert skall kunna uppnås senast 2009 i enlighet med programmet. Programmet ger dock en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna för att referensvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP skall överskridas, förutsatt att konjunktursvängningarna ligger inom normala gränser under programperioden. Takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål är otillräcklig och bör ökas för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att riktmärket för den årliga förbättringen av det strukturella saldot bör vara 0,5 % av BNP för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II, och att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. Främst väntas goda ekonomiska tider råda under programperioden, men det strukturella saldot förväntas inte förbättras avsevärt förrän under det sista året av programperioden.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 28,5 % av BNP år 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med 0,8 procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 28,5 % av BNP år 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med 0,8 procentenheter under programperioden.

| (9) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Slovenien bland de största i EU, särskilt på grund av den betydande ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP. Vissa åtgärder håller på att vidtas, men starkare finanspolitisk konsolidering och ytterligare reformåtgärder för att begränsa den kännbara ökningen av de åldersrelaterade utgifterna skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Även om den budgetställning som utgör utgångspunkten bidrar till att stabilisera skuldkvoten på medellång sikt kommer den svaga strukturella förbättringen under programperioden inte att på lång sikt vara tillräcklig för att begränsa de effekter den åldrande befolkningen förväntas få på de offentliga finanserna. På det hela taget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara stora i Slovenien. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Slovenien bland de största i EU, särskilt på grund av den betydande ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP. Vissa åtgärder håller på att vidtas, men starkare finanspolitisk konsolidering och ytterligare reformåtgärder för att begränsa den kännbara ökningen av de åldersrelaterade utgifterna skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Även om den budgetställning som utgör utgångspunkten bidrar till att stabilisera skuldkvoten på medellång sikt kommer den svaga strukturella förbättringen under programperioden inte att på lång sikt vara tillräcklig för att begränsa de effekter den åldrande befolkningen förväntas få på de offentliga finanserna. På det hela taget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara stora i Slovenien.

| (10) | Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av Sloveniens nationella reformprogram från oktober 2006 inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom ger stabilitetsprogrammet en del information om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de viktigaste reformer som planeras i det nationella reformprogrammet, men i prognoserna för de offentliga finanserna beaktas inte direkt hur de offentliga finanserna kommer att påverkas av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. Stabilitetsprogrammet innehåller framför allt närmare uppgifter om den skattereform som aviserats i det nationella reformprogrammet, och det kompletterar åtgärderna i det nationella reformprogrammet med åtgärder på utgiftssidan. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av Sloveniens nationella reformprogram från oktober 2006 inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom ger stabilitetsprogrammet en del information om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de viktigaste reformer som planeras i det nationella reformprogrammet, men i prognoserna för de offentliga finanserna beaktas inte direkt hur de offentliga finanserna kommer att påverkas av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. Stabilitetsprogrammet innehåller framför allt närmare uppgifter om den skattereform som aviserats i det nationella reformprogrammet, och det kompletterar åtgärderna i det nationella reformprogrammet med åtgärder på utgiftssidan.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Framför allt är anpassningen i riktning mot det medelfristiga målet otillräcklig. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Framför allt är anpassningen i riktning mot det medelfristiga målet otillräcklig.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram har programmet vissa luckor när det gäller de obligatoriska och frivilliga uppgifterna. (2) |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram har programmet vissa luckor när det gäller de obligatoriska och frivilliga uppgifterna. (2)

Rådet anser att programmet visserligen erkänner att det är nödvändigt att hålla tillbaka inflationstrycket och fortsätta den finanspolitiska konsolideringen för att bevara ekonomins återhämtningsförmåga och elasticitet, men att man kalkylerar med otillräckliga framsteg mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, trots att tillväxtutsikterna är gynnsamma. Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Slovenien att

| i) | dra nytta av de gynnsamma ekonomiska förutsättningarna, bl.a. det bättre än förväntade budgetresultatet under 2006, för att i snabbare takt uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, |
| --- | --- |

i)

dra nytta av de gynnsamma ekonomiska förutsättningarna, bl.a. det bättre än förväntade budgetresultatet under 2006, för att i snabbare takt uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna,

| ii) | med beaktande av den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, framför allt genom att bygga vidare på den pågående pensionsreformen med ytterligare åtgärder som är särskilt inriktade på att öka äldre arbetstagares deltagande i arbetslivet och uppmuntra övergången till ökat utnyttjande av privata system för pensionssparande. |
| --- | --- |

ii)

med beaktande av den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, framför allt genom att bygga vidare på den pågående pensionsreformen med ytterligare åtgärder som är särskilt inriktade på att öka äldre arbetstagares deltagande i arbetslivet och uppmuntra övergången till ökat utnyttjande av privata system för pensionssparande.

Jämförelse av nyckeltal: makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |
| KOM nov. 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |
| KOM nov. 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2006
   (3) | – 1,2 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,1 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 1,1 | – 0,3 | 0,0 | 0,4 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005
   (3) | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 |
| KOM nov. 2006 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,5 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 0,4 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 | 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,3 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006
   (3) | – 0,9 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 |
| KOM nov. 2006 | – 0,9 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,7 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005
   (3) | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | SP dec. 2006
   (5) | – 0,9 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 0,9 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,7 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | – 0,4 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,0 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |
| KOM nov. 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | Uppgift saknas |
| Konvergens-/stabilitetsprogrammet (KP/SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2006

4,0

4,7

4,3

4,2

4,1

KOM nov. 2006

4,0

4,8

4,2

4,5

Uppgift saknas

KP dec. 2005

3,9

4,0

4,0

3,8

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2006

2,5

2,7

2,7

2,5

2,2

KOM nov. 2006

2,5

2,5

2,5

2,6

Uppgift saknas

KP dec. 2005

2,2

1,5

2,2

2,5

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2006
   (3)

– 1,2

– 0,5

– 0,3

– 0,1

0,3

KOM nov. 2006 (7)

– 1,1

– 0,3

0,0

0,4

Uppgift saknas

KP dec. 2005
   (3)

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2006

– 1,4

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

KOM nov. 2006

– 1,4

– 1,6

– 1,6

– 1,5

Uppgift saknas

KP dec. 2005

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

Uppgift saknas

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006

0,4

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

KOM nov. 2006

0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,3

Uppgift saknas

KP dec. 2005

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006
   (3)

– 0,9

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

KOM nov. 2006

– 0,9

– 1,5

– 1,6

– 1,7

Uppgift saknas

KP dec. 2005
   (3)

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

SP dec. 2006
   (5)

– 0,9

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

KOM nov. 2006 (6)

– 0,9

– 1,5

– 1,6

– 1,7

Uppgift saknas

KP dec. 2005

– 0,4

– 1,4

– 1,4

– 1,0

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2006

28,0

28,5

28,2

28,3

27,7

KOM nov. 2006

28,0

28,4

28,0

27,6

Uppgift saknas

KP dec. 2005

29,0

29,6

29,8

29,4

Uppgift saknas

Konvergens-/stabilitetsprogrammet (KP/SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Framför allt ges inga uppgifter om de externa balanserna netto för 2006–2007 och inte heller vissa frivilliga uppgifter om sektorsspecifika saldon, utvecklingen på arbetsmarknaden, offentliga utgifter indelade efter ändamål och skuldutveckling.

(3)  Kommissionens beräkningar baserade på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Kommissionens höstprognos 2006 innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,8 % 2005 respektive 4 % för perioden 2006–2008.

Källor:

Konvergens-/stabilitetsprogrammet (KP/SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/12

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010

(2007/C 71/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010.

| (2) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska från 2,7 % under 2006 till i genomsnitt 1,0 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på utpräglat försiktiga tillväxtantaganden, i synnerhet för perioden 2008–2010 eftersom man i uppdateringen utgår från att (det positiva) produktionsgapet kommer att tillslutas under 2010. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska från 2,7 % under 2006 till i genomsnitt 1,0 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på utpräglat försiktiga tillväxtantaganden, i synnerhet för perioden 2008–2010 eftersom man i uppdateringen utgår från att (det positiva) produktionsgapet kommer att tillslutas under 2010. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska.

| (3) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 3,2 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 2,1 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Detta beror på att tillväxten blivit högre än förväntat och att energipriserna fortsatt att ligga på en hög nivå, vilket har stor betydelse för Danmark med tanke på landets inkomster från olje- och gasproduktion. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 3,2 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 2,1 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Detta beror på att tillväxten blivit högre än förväntat och att energipriserna fortsatt att ligga på en hög nivå, vilket har stor betydelse för Danmark med tanke på landets inkomster från olje- och gasproduktion.

| (4) | Finanspolitikens mål är att behålla strukturella överskott (dvs. konjunkturrensade överskott exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga faktorer, t.ex. vissa särskilt volatila inkomstposter) på i genomsnitt 0,5–1,5 % av BNP över programperioden fram till 2010, vilket innebär en påtaglig minskning av den offentliga skuldkvoten i syfte att uppnå långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. Strategin baseras på återhållsamhet med utgifterna (den årliga genomsnittliga ökningen av den reala offentliga konsumtionen får inte överskrida ca 1 % under perioden 2007–2010, vilket är högre än nivån på 0,5 % i den föregående uppdateringen), på ett bibehållande av den frysning av skattenivån som infördes 2001 och på de beslutade reformerna för att öka utbudet av arbetskraft och sysselsättningen. Enligt uppdateringen kommer överskottet att minska något från 3,1 % av BNP för 2006 till 2,8 % för 2007, och minska ytterligare till 1,2 % för 2010 (det primära överskottet minskar från 4,7 % för 2006 till 1,8 % för 2010). Nedgången från och med 2008 återspeglar de utpräglat försiktiga antagandena om BNP-tillväxten. I jämförelse med den föregående uppdateringen är saldot i den offentliga sektorns finanser större under perioden 2006–2008, men mindre mot slutet av programperioden. |
| --- | --- |

(4)

Finanspolitikens mål är att behålla strukturella överskott (dvs. konjunkturrensade överskott exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga faktorer, t.ex. vissa särskilt volatila inkomstposter) på i genomsnitt 0,5–1,5 % av BNP över programperioden fram till 2010, vilket innebär en påtaglig minskning av den offentliga skuldkvoten i syfte att uppnå långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. Strategin baseras på återhållsamhet med utgifterna (den årliga genomsnittliga ökningen av den reala offentliga konsumtionen får inte överskrida ca 1 % under perioden 2007–2010, vilket är högre än nivån på 0,5 % i den föregående uppdateringen), på ett bibehållande av den frysning av skattenivån som infördes 2001 och på de beslutade reformerna för att öka utbudet av arbetskraft och sysselsättningen. Enligt uppdateringen kommer överskottet att minska något från 3,1 % av BNP för 2006 till 2,8 % för 2007, och minska ytterligare till 1,2 % för 2010 (det primära överskottet minskar från 4,7 % för 2006 till 1,8 % för 2010). Nedgången från och med 2008 återspeglar de utpräglat försiktiga antagandena om BNP-tillväxten. I jämförelse med den föregående uppdateringen är saldot i den offentliga sektorns finanser större under perioden 2006–2008, men mindre mot slutet av programperioden.

| (5) | Det strukturella saldot beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden förutses uppgå till omkring 2 % av BNP eller högre under hela programperioden, varvid en liten försämring väntas ske under 2007 och en något större förbättring väntas ske under 2008. Det medelfristiga mål för de offentliga finanserna som presenteras i programmet är ett strukturellt saldo på 0,5–1,5 % av BNP fram till 2010, vilket man enligt programmet planerar att behålla med stor marginal under hela programperioden. Det medelfristiga målet har fastställts för att säkerställa finanspolitisk hållbarhet och är oförändrat jämfört med den föregående uppdateringen, om man i enlighet med Eurostats beslut av den 2 mars 2004 (2) i det nya programmet bortser från det pensionssystem som vilar på den andra pelaren (vilket ingick i Danmarks föregående program). Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 0,5 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och det är mycket mer ambitiöst än vad som krävs sett till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Det strukturella saldot beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden förutses uppgå till omkring 2 % av BNP eller högre under hela programperioden, varvid en liten försämring väntas ske under 2007 och en något större förbättring väntas ske under 2008. Det medelfristiga mål för de offentliga finanserna som presenteras i programmet är ett strukturellt saldo på 0,5–1,5 % av BNP fram till 2010, vilket man enligt programmet planerar att behålla med stor marginal under hela programperioden. Det medelfristiga målet har fastställts för att säkerställa finanspolitisk hållbarhet och är oförändrat jämfört med den föregående uppdateringen, om man i enlighet med Eurostats beslut av den 2 mars 2004 (2) i det nya programmet bortser från det pensionssystem som vilar på den andra pelaren (vilket ingick i Danmarks föregående program). Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 0,5 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och det är mycket mer ambitiöst än vad som krävs sett till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (6) | De offentliga finanserna kan utvecklas bättre än vad som prognostiseras i programmet, särskilt under perioden 2008–2010. Detta beror i huvudsak på programmets utpräglat försiktiga makroekonomiska scenario, vilket mer än väl uppväger risken för att den reala offentliga konsumtionen ökar mer än planerat. |
| --- | --- |

(6)

De offentliga finanserna kan utvecklas bättre än vad som prognostiseras i programmet, särskilt under perioden 2008–2010. Detta beror i huvudsak på programmets utpräglat försiktiga makroekonomiska scenario, vilket mer än väl uppväger risken för att den reala offentliga konsumtionen ökar mer än planerat.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna bibehållas under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att varje år hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas av programmet är helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna bibehållas under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att varje år hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas av programmet är helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till mindre än 30 % av BNP under 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas bruttoskuldkvoten minska med ytterligare runt 11 procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till mindre än 30 % av BNP under 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas bruttoskuldkvoten minska med ytterligare runt 11 procentenheter under programperioden.

| (9) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande förväntas bli större i Danmark än genomsnittet i EU och sätter främst sina spår i en relativt stor ökning av pensionsutgifterna som andel av BNP under de kommande decennierna. Det omfattande reformpaket som antogs i juni 2006, dvs. överenskommelsen om framtida välfärd, trygghet och investeringar eller ”välfärdsavtalet”, har emellertid som mål att senarelägga pensioneringar. Både den allmänna pensionsåldern och åldern för förtidspensionering kommer successivt att höjas med två år och senare följas av en indexreglering av åldersgränserna i förhållande till förändringarna i den förväntade livslängden. ”Välfärdsavtalet ”bidrar därför till att hålla de långsiktiga utgiftstrenderna i schack och förbättrar därmed de offentliga finansernas hållbarhet. Den nuvarande situationen för de offentliga finanserna, dvs. ett stort strukturellt överskott, bidrar dessutom i betydande mån till att lindra åldrandets långsiktiga effekter på finanserna. Ett bibehållande av de stora primära överskotten på medellång sikt kommer att bidra till att minska hoten mot de offentliga finansernas hållbarhet. Mot bakgrund av denna utveckling framstår Danmark som ett lågriskland när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande förväntas bli större i Danmark än genomsnittet i EU och sätter främst sina spår i en relativt stor ökning av pensionsutgifterna som andel av BNP under de kommande decennierna. Det omfattande reformpaket som antogs i juni 2006, dvs. överenskommelsen om framtida välfärd, trygghet och investeringar eller ”välfärdsavtalet”, har emellertid som mål att senarelägga pensioneringar. Både den allmänna pensionsåldern och åldern för förtidspensionering kommer successivt att höjas med två år och senare följas av en indexreglering av åldersgränserna i förhållande till förändringarna i den förväntade livslängden. ”Välfärdsavtalet ”bidrar därför till att hålla de långsiktiga utgiftstrenderna i schack och förbättrar därmed de offentliga finansernas hållbarhet. Den nuvarande situationen för de offentliga finanserna, dvs. ett stort strukturellt överskott, bidrar dessutom i betydande mån till att lindra åldrandets långsiktiga effekter på finanserna. Ett bibehållande av de stora primära överskotten på medellång sikt kommer att bidra till att minska hoten mot de offentliga finansernas hållbarhet. Mot bakgrund av denna utveckling framstår Danmark som ett lågriskland när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de större reformer som presenteras i det nationella reformprogrammet, och konvergensprogrammets prognoser för de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda programmen reformer med syftet att öka arbetskraftsutbudet på lång sikt, särskilt överenskommelsen om att höja den lagstadgade pensionsåldern och därigenom främja ett längre yrkesliv. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de större reformer som presenteras i det nationella reformprogrammet, och konvergensprogrammets prognoser för de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda programmen reformer med syftet att öka arbetskraftsutbudet på lång sikt, särskilt överenskommelsen om att höja den lagstadgade pensionsåldern och därigenom främja ett längre yrkesliv.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (3). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (3).

Rådet anser att de offentliga finanserna på medellång sikt är sunda, och att den finanspolitiska strategin utgör ett gott exempel på en finanspolitik i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar (4)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP nov. 2006
   (5) | 3,6 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| KOM nov. 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,3 | 2,2 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | Uppgift saknas | 2,1 |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP nov. 2006 | 1,7 | 2 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 1,9 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | 1,6 | 2 | 1,3 | 1,9 | Uppgift saknas | 1,8 |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP nov. 2006
   (6) | 0,3 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 0,6 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005
   (5) | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | Uppgift saknas | – 0,6 |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP nov. 2006 | 4,0 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| KOM nov. 2006 | 4,0 | 3,2 | 3,3 | 3,2 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | 2,7 | 2,1 | 2,2 | 1,7 | Uppgift saknas | 1,9 |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP nov. 2006 | 5,8 | 4,7 | 4,3 | 3,4 | 2,5 | 1,8 |
| KOM nov. 2006 | 5,8 | 4,9 | 4,6 | 4,3 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | 4,7 | 3,7 | 3,1 | 2,5 | Uppgift saknas | 2,7 |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP nov. 2006
   (6) | 3,8 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| KOM nov. 2006 | 4,4 | 3,3 | 3,5 | 3,6 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005
   (6) | 2,9 | 2 | 2,6 | 2,3 | Uppgift saknas | 2,3 |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | KP nov. 2006
   (9) | 3,6 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| KOM nov. 2006 (10) | 4,1 | 3,0 | 3,2 | 3,6 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | 2,7 | 1,7 | 2,3 | 2,3 | Uppgift saknas | 2,3 |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP nov. 2006 | 36,2 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| KOM nov. 2006 | 36,2 | 29,7 | 25,7 | 23,2 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | 35,9 | 32,9 | 30,1 | 27,7 | Uppgift saknas | 22,7 |
| Källor:

  Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

KP nov. 2006
   (5)

3,6

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

KOM nov. 2006

3,0

3,0

2,3

2,2

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2005

2,4

2,4

1,1

1,6

Uppgift saknas

2,1

HIKP-inflation

(i %)

KP nov. 2006

1,7

2

1,8

1,7

1,8

1,7

KOM nov. 2006

1,7

2,0

2,0

1,9

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2005

1,6

2

1,3

1,9

Uppgift saknas

1,8

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP nov. 2006
   (6)

0,3

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

KOM nov. 2006 (7)

– 0,6

– 0,2

– 0,4

– 0,6

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2005
   (5)

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

Uppgift saknas

– 0,6

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP nov. 2006

4,0

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

KOM nov. 2006

4,0

3,2

3,3

3,2

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2005

2,7

2,1

2,2

1,7

Uppgift saknas

1,9

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP nov. 2006

5,8

4,7

4,3

3,4

2,5

1,8

KOM nov. 2006

5,8

4,9

4,6

4,3

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2005

4,7

3,7

3,1

2,5

Uppgift saknas

2,7

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP nov. 2006
   (6)

3,8

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

KOM nov. 2006

4,4

3,3

3,5

3,6

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2005
   (6)

2,9

2

2,6

2,3

Uppgift saknas

2,3

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

KP nov. 2006
   (9)

3,6

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

KOM nov. 2006 (10)

4,1

3,0

3,2

3,6

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2005

2,7

1,7

2,3

2,3

Uppgift saknas

2,3

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP nov. 2006

36,2

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

KOM nov. 2006

36,2

29,7

25,7

23,2

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP nov. 2005

35,9

32,9

30,1

27,7

Uppgift saknas

22,7

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Se Eurostats pressmeddelanden nr 30/2004 av den 2 mars 2004 och nr 117/2004 av den 23 september 2004.

(3)  I de frivilliga uppgifterna saknas särskilt specifikationer till stock-/flödesjusteringar.

(4)  Budgetberäkningarna inkluderar effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem. Om denna effekt inte räknas in skulle saldot i den offentliga sektorns finanser vara 4,9 % av BNP 2005, 4,0 % 2006, 3,8 % 2007, 3,5 % 2008, 2,8 % 2009 och 2,2 % 2010, medan den offentliga sektorns bruttoskuld skulle bli 35,9 % av BNP 2005, 28,6 % 2006, 24,6 % 2007, 21,5 % 2008, 19,3 % 2009 och 17,8 % 2010.

(5)  Beräkningarna av BNP-tillväxten i uppdateringen avseende 2008, 2009 och 2010 baseras på ett tekniskt antagande om att produktionsgapet kommer att tillslutas under 2010.

(6)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,2 %, 2,6 %, 2,5 % respektive 2,5 % under perioden 2005-2008.

(8)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(9)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (0,3 % av BNP varje år under perioden 2005–2007, ökande överskott).

(10)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 är effekterna av att avgifter till det särskilda pensionssystemet upphävs fram till 2007. Eftersom avgifterna är avdragsgilla stärker upphävandet av dem de offentliga finanserna med uppskattningsvis 0,3 % av BNP under perioden 2005–2007.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/16

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Cyperns uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010

(2007/C 71/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Cyperns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Cyperns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010.

| (2) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario skall den reala BNP-tillväxten öka från 3,7 % år 2006 till i genomsnitt 4,1 % under resten av programperioden. Enligt tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets inflationsberäkningar verkar också vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario skall den reala BNP-tillväxten öka från 3,7 % år 2006 till i genomsnitt 4,1 % under resten av programperioden. Enligt tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets inflationsberäkningar verkar också vara realistiska.

| (3) | I kommissionens höstprognos 2006 beräknas det offentliga underskottet bli strax under 2 % av BNP under 2006, vilket var målet i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Den reala BNP-tillväxten väntas bli lägre än i den föregående uppdateringens beräkningar (3,7 % i stället för 4,2 %). Samtidigt beräknas de totala utgifterna bli större än planerat, men skall täckas av större totala intäkter. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens höstprognos 2006 beräknas det offentliga underskottet bli strax under 2 % av BNP under 2006, vilket var målet i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Den reala BNP-tillväxten väntas bli lägre än i den föregående uppdateringens beräkningar (3,7 % i stället för 4,2 %). Samtidigt beräknas de totala utgifterna bli större än planerat, men skall täckas av större totala intäkter.

| (4) | Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet 2005 och upphävandet av förfarandet vid alltför stora underskott i juli 2006 syftar programmet till att ytterligare konsolidera de offentliga finanserna. Enligt beräkningarna skall saldot i de offentliga finanserna förbättras från ett underskott på 1,9 % av BNP 2006 till balans 2010, vilket enbart skall ske genom åtstramningsåtgärder eftersom intäktskvoten blir oförändrad under programperioden. Under programperioden beräknas de totala utgifterna sjunka med 1 

  procentenheter av BNP, varav 1 procentenhet motsvarar sänkta räntekostnader. Samtidigt planeras de sociala transfereringarna öka med 1

  procentenheter. Det primära överskottet beräknas stiga från 1 

   % av BNP 2006–07 till strax över 2 % av BNP 2008 och sedan vara oförändrat. Den planerade konsolideringen är något snabbare än i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet, med ett i stort sett liknande makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden skall det strukturella saldot förbättras från ett underskott på cirka 1 

   % av BNP 2006 till ett överskott på omkring

   % av BNP vid programperiodens utgång (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Liksom i den föregående uppdateringen är programmets finanspolitiska mål på medellång sikt ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, som enligt programmet skall uppnås 2008, ett år tidigare än i den föregående uppdateringen. Eftersom målet är mer långtgående än minimiriktmärket (ett underskott på cirka 1 

  % av BNP), bör kravet på en säkerhetsmarginal mot uppkomsten av ett alltför stort underskott vara tillgodosett om målet uppfylls. Målet på medellång sikt ligger inom det intervall som för medlemsstaterna som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II har fastställts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden. Det avspeglar också väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

| (6) | De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Jämfört med kommissionens höstprognos för 2006 verkar målet för 2007 rimligt och programmet innehåller relativt detaljerade uppgifter om anpassningsåtgärderna 2008, när det primära överskottet beräknas förbättras. Det finns dock viss risk för utgiftsavvikelser, till följd av de planerade hårda utgiftsåtstramningarna och de begränsade uppgifterna om utgiftstaken och om hur de skall tillämpas. Å andra sidan har de uppvisade resultaten i huvudsak varit goda när det gäller att uppnå de finanspolitiska målen. |
| --- | --- |

(6)

De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Jämfört med kommissionens höstprognos för 2006 verkar målet för 2007 rimligt och programmet innehåller relativt detaljerade uppgifter om anpassningsåtgärderna 2008, när det primära överskottet beräknas förbättras. Det finns dock viss risk för utgiftsavvikelser, till följd av de planerade hårda utgiftsåtstramningarna och de begränsade uppgifterna om utgiftstaken och om hur de skall tillämpas. Å andra sidan har de uppvisade resultaten i huvudsak varit goda när det gäller att uppnå de finanspolitiska målen.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning vara tillräcklig för att målet på medellång sikt skall kunna uppnås senast 2008, som planerats i programmet. Det förefaller ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att undvika att underskottstaket på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Takten i anpassningen mot programmets mål på medellång sikt ligger i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II, och att korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider men kan vara mindre när dåliga ekonomiska tider råder. Efter det att målet på medellång sikt uppnåtts, ligger programmets finanspolitiska inriktning också i linje med pakten. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning vara tillräcklig för att målet på medellång sikt skall kunna uppnås senast 2008, som planerats i programmet. Det förefaller ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att undvika att underskottstaket på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Takten i anpassningen mot programmets mål på medellång sikt ligger i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II, och att korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider men kan vara mindre när dåliga ekonomiska tider råder. Efter det att målet på medellång sikt uppnåtts, ligger programmets finanspolitiska inriktning också i linje med pakten.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 64 

   % av BNP 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmets beräkningar skall skuldkvoten för 2008 sjunka under referensvärdet på 60 % av BNP och uppgå till drygt 46 % av BNP vid programperiodens utgång. De risker som omgärdar skuldkvotens beräknade utveckling verkar i stort sett uppväga varandra. Enligt riskbedömningen sjunker skuldkvoten i tillräcklig utsträckning mot referensvärdet under den tidigare delen av programperioden och beräknas nå det senast 2007. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Cypern är ett av de EU-länder där befolkningens åldrande mest påverkar de offentliga finanserna på lång sikt, främst med anledning av den mycket stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP. Visserligen har de offentliga finanserna ett utgångsläge som gör att de kan täcka en del av åldrandets enligt beräkningarna på lång sikt betydande påverkan på de offentliga finanserna, men de räcker inte helt. Dessutom ligger bruttoskulden för närvarande över fördragets referensvärde. Riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet kan enligt myndigheterna minskas genom en fortsatt konsolidering av de offentliga finanserna, parallellt med beslut om pensionsreformsåtgärder för att bromsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter. Totalt sett förefaller Cypern vara utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

Cypern är ett av de EU-länder där befolkningens åldrande mest påverkar de offentliga finanserna på lång sikt, främst med anledning av den mycket stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP. Visserligen har de offentliga finanserna ett utgångsläge som gör att de kan täcka en del av åldrandets enligt beräkningarna på lång sikt betydande påverkan på de offentliga finanserna, men de räcker inte helt. Dessutom ligger bruttoskulden för närvarande över fördragets referensvärde. Riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet kan enligt myndigheterna minskas genom en fortsatt konsolidering av de offentliga finanserna, parallellt med beslut om pensionsreformsåtgärder för att bromsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter. Totalt sett förefaller Cypern vara utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt. Dessutom innehåller det konsekvent uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de viktigaste reformerna som planeras i reformprogrammet. Vidare verkar konvergensprogrammets finanspolitiska prognoser ta hänsyn till hur reformprogrammets åtgärder påverkar de offentliga finanserna. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med det nationella reformprogrammets åtgärder. Särskilt väntas i bägge programmen pensions- och vårdreformer gradvis genomföras som svar på påverkan av befolkningens åldrande. Det finns också behov av att främja livslångt lärande och att ytterligare öka sysselsättnings- och utbildningsmöjligheterna för unga människor. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt. Dessutom innehåller det konsekvent uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de viktigaste reformerna som planeras i reformprogrammet. Vidare verkar konvergensprogrammets finanspolitiska prognoser ta hänsyn till hur reformprogrammets åtgärder påverkar de offentliga finanserna. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med det nationella reformprogrammets åtgärder. Särskilt väntas i bägge programmen pensions- och vårdreformer gradvis genomföras som svar på påverkan av befolkningens åldrande. Det finns också behov av att främja livslångt lärande och att ytterligare öka sysselsättnings- och utbildningsmöjligheterna för unga människor.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| (12) | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (2) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammen. |
| --- | --- |

(12)

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (2) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammen.

Rådet anser att programmet, efter korrigeringen av det alltför stora underskottet 2005, gör goda framsteg mot programperiodens medelfristiga mål, till följd av utgiftsåtstramningar och goda tillväxtmöjligheter. Den offentliga bruttoskulden väntas senast 2007 nå referensvärdet på 60 % av BNP och väntas därefter fortsätta att sjunka.

Mot bakgrund av denna bedömning, särskilt då skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, uppmanas Cypern att

| i) | kontrollera de offentliga pensionsutgifterna och genomföra ytterligare pensions- och vårdreformer för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

i)

kontrollera de offentliga pensionsutgifterna och genomföra ytterligare pensions- och vårdreformer för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

| ii) | genomföra budgetsaneringen i enlighet med programmet. |
| --- | --- |

ii)

genomföra budgetsaneringen i enlighet med programmet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP december 2006 | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 |
| KOM nov. 2006 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | – | – |
| KP december 2005 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | – |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP december 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | – | – |
| KP december 2005 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | – |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP december 2006
   (7) | – 0,9 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 |
| KOM nov. 2006 (3) | – 1,3 | – 1,3 | – 1,3 | – 1,3 | – | – |
| KP december 2005
   (3) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | – |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP december 2006 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 |
| KOM nov. 2006 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,7 | – | – |
| KP december 2005 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 | – |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP december 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |
| KOM nov. 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | – | – |
| KP december 2005 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | – |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP december 2006
   (3) | – 2,0 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 | – 1,8 | – 1,4 | – 1,2 | – 1,2 | – | – |
| KP december 2005
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 | – |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | KP december 2006
   (5) | – 3,3 | – 1,9 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,1 | – 0,1 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 2,7 | – 1,4 | – 1,2 | – 1,2 | – | – |
| KP december 2005 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 | – |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP december 2006 | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 |
| KOM nov. 2006 | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | – | – |
| KP december 2005 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | – |
| Källor:

  Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

KP december 2006

3,9

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

KOM nov. 2006

3,8

3,8

3,8

3,9

–

–

KP december 2005

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

–

HIKP-inflation

(i %)

KP december 2006

2,0

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

KOM nov. 2006

2,0

2,4

2,0

2,4

–

–

KP december 2005

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

–

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP december 2006
   (7)

– 0,9

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

KOM nov. 2006 (3)

– 1,3

– 1,3

– 1,3

– 1,3

–

–

KP december 2005
   (3)

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

–

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP december 2006

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

KOM nov. 2006

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,7

–

–

KP december 2005

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

–

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP december 2006

1,1

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

KOM nov. 2006

1,1

1,4

1,4

1,4

–

–

KP december 2005

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

–

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP december 2006
   (3)

– 2,0

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

KOM nov. 2006

– 1,8

– 1,4

– 1,2

– 1,2

–

–

KP december 2005
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

–

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

KP december 2006
   (5)

– 3,3

– 1,9

– 1,0

– 0,3

– 0,1

– 0,1

KOM nov. 2006 (6)

– 2,7

– 1,4

– 1,2

– 1,2

–

–

KP december 2005

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

–

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP december 2006

69,2

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

KOM nov. 2006

69,2

64,8

62,2

59,6

–

–

KP december 2005

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

–

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenten som denna text hänvisar till återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Bland annat saknas uppgifter om ”konjunkturutveckling ”(tabell 5), bidragen till potentiell BNP-tillväxt (punkt 4).

(3)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (1,3 % av BNP 2005 respektive 0,4 % av BNP 2006 – underskottsminskande). Av dessa avser 0,4 % av BNP år 2005 och år 2006 transaktioner som är relaterade till EU-medel.

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (0,9 % av BNP 2005 - underskottsminskande) jämfört med programmet (se fotnot 3). Inga transaktioner relaterade till EU-medel har behandlats som engångsåtgärder av kommissionen.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,9 %, 3,7 %, 3,9 % respektive 4,0 % för perioden 2005–2008.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/19

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

(2007/C 71/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Litauens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009. Uppdateringen lades fram nästan två veckor efter den tidsfrist den 1 december som fastställdes i uppförandekoden med hänsyn till en förändring i godkännandeförfarandet som nu inbegriper parlamentet. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Litauens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009. Uppdateringen lades fram nästan två veckor efter den tidsfrist den 1 december som fastställdes i uppförandekoden med hänsyn till en förändring i godkännandeförfarandet som nu inbegriper parlamentet.

| (2) | Enligt programmets bakomliggande markoekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten successivt mattas av från 7,8 % 2006 till 4,5 % 2009. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på försiktiga tillväxtantaganden från 2007. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara tilltagna i underkant mot bakgrund av den senare tidens utveckling. |
| --- | --- |

(2)

Enligt programmets bakomliggande markoekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten successivt mattas av från 7,8 % 2006 till 4,5 % 2009. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på försiktiga tillväxtantaganden från 2007. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara tilltagna i underkant mot bakgrund av den senare tidens utveckling.

| (3) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 1 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,4 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. I det uppdaterade programmet beräknas underskottet till 1,2 % av BNP. Preliminära siffror för hela 2006 tyder emellertid på att underskottet blir ännu lägre och att det ligger nära balans. Detta beror på en högre ekonomisk aktivitet och sysselsättning än vad som hade förutsetts, snabbare löneökningar och förbättringar i skatteuppbörden och uppnåddes trots en ändring i budgeten i juli 2006 som ökade utgifterna med ca 0,5 % av BNP. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 1 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,4 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. I det uppdaterade programmet beräknas underskottet till 1,2 % av BNP. Preliminära siffror för hela 2006 tyder emellertid på att underskottet blir ännu lägre och att det ligger nära balans. Detta beror på en högre ekonomisk aktivitet och sysselsättning än vad som hade förutsetts, snabbare löneökningar och förbättringar i skatteuppbörden och uppnåddes trots en ändring i budgeten i juli 2006 som ökade utgifterna med ca 0,5 % av BNP.

| (4) | Programmets viktigaste mål är att successivt minska underskottet i den offentliga sektorns finanser under hela programperioden för att uppnå det medelfristiga målet (se nedan) till 2008 och en balanserad budget 2009. Det primära underskottet förväntas nå balans till 2007 och visa ett överskott på 0,8 % av BNP vid programperiodens slut. Jämfört med den tidigare uppdateringen är den planerade anpassningen mer ambitiös, men den kommer att äga rum i slutet av programperioden i ett mindre gynnsamt makroekonomiskt läge. Den planerade finanspolitiska konsolideringen bygger på en ökning av inkomstkvoten som är högre än ökningen av utgiftskvoten (2,6 procentenheter jämfört med 1,4 procentenheter). På inkomstsidan förklaras endast 0,5 procentenheter av en ökning i skattekvoten som huvudsakligen beror på en förväntad förbättring av skatteuppbörden. Resten av ökningen anges inte i programmet men den verkar vara kopplad till inflödet av EU-medel. På utgiftssidan har förändringarna sin grund i en ökning av offentliga investeringar, sociala transfereringar och ”övriga ”primära utgifter, som inte helt uppvägs av en betydande minskning av den offentliga konsumtionen som andel av BNP (med över två procentenheter). |
| --- | --- |

(4)

Programmets viktigaste mål är att successivt minska underskottet i den offentliga sektorns finanser under hela programperioden för att uppnå det medelfristiga målet (se nedan) till 2008 och en balanserad budget 2009. Det primära underskottet förväntas nå balans till 2007 och visa ett överskott på 0,8 % av BNP vid programperiodens slut. Jämfört med den tidigare uppdateringen är den planerade anpassningen mer ambitiös, men den kommer att äga rum i slutet av programperioden i ett mindre gynnsamt makroekonomiskt läge. Den planerade finanspolitiska konsolideringen bygger på en ökning av inkomstkvoten som är högre än ökningen av utgiftskvoten (2,6 procentenheter jämfört med 1,4 procentenheter). På inkomstsidan förklaras endast 0,5 procentenheter av en ökning i skattekvoten som huvudsakligen beror på en förväntad förbättring av skatteuppbörden. Resten av ökningen anges inte i programmet men den verkar vara kopplad till inflödet av EU-medel. På utgiftssidan har förändringarna sin grund i en ökning av offentliga investeringar, sociala transfereringar och ”övriga ”primära utgifter, som inte helt uppvägs av en betydande minskning av den offentliga konsumtionen som andel av BNP (med över två procentenheter).

| (5) | Enligt planerna kommer det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, att successivt förbättras från ett överskott på 1

  % av BNP för 2006 till ett överskott på

  % av BNP för 2009. Liksom i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet är det medelfristiga mål för de offentliga finanserna som läggs fram i programmet ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, som man i programmet avser att nå till 2008. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 2 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och det avspeglar på ett korrekt sätt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Osäkerhetsmomenten i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra fram till 2007, men utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som beräknats från 2008 och framåt. Den finanspolitiska strategin bygger på en betydande ökning av intäktskvoten och en väsentlig minskning av den offentliga konsumtionens andel av BNP, som kunde ha varit bättre underbyggda, med beaktande av den medelfristiga ramen för planering och kontroll av de offentliga finanserna som inte är tillräckligt bindande. Även om de troliga överskjutande effekterna av ett lägre underskott än beräknat 2006 tyder på att målet för 2007 kan komma att uppnås medför bristen på detaljerad information om de planerade åtgärderna en avsevärd osäkerhet vad gäller uppnåendet av de finanspolitiska målen från 2008 och framåt. |
| --- | --- |

(6)

Osäkerhetsmomenten i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra fram till 2007, men utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som beräknats från 2008 och framåt. Den finanspolitiska strategin bygger på en betydande ökning av intäktskvoten och en väsentlig minskning av den offentliga konsumtionens andel av BNP, som kunde ha varit bättre underbyggda, med beaktande av den medelfristiga ramen för planering och kontroll av de offentliga finanserna som inte är tillräckligt bindande. Även om de troliga överskjutande effekterna av ett lägre underskott än beräknat 2006 tyder på att målet för 2007 kan komma att uppnås medför bristen på detaljerad information om de planerade åtgärderna en avsevärd osäkerhet vad gäller uppnåendet av de finanspolitiska målen från 2008 och framåt.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning är det möjligt att programmets finanspolitiska inriktning inte är tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna säkert skall kunna uppnås till 2008 i enlighet med programmet. Programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att under hela programperioden hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Enligt programmet skall takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. Med hänsyn till de risker som anges ovan bör den planerade strukturella anpassningen stärkas genom att den stöds av åtgärder så att den årliga förbättringen av det strukturella saldot ligger på 0,5 % av BNP som riktmärke, vilket krävs för euroområdet och de länder som deltar i ERM II. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning är det möjligt att programmets finanspolitiska inriktning inte är tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna säkert skall kunna uppnås till 2008 i enlighet med programmet. Programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att under hela programperioden hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Enligt programmet skall takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. Med hänsyn till de risker som anges ovan bör den planerade strukturella anpassningen stärkas genom att den stöds av åtgärder så att den årliga förbättringen av det strukturella saldot ligger på 0,5 % av BNP som riktmärke, vilket krävs för euroområdet och de länder som deltar i ERM II.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 18

  % av BNP under 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas bruttoskuldkvoten ligga kvar på ca 19 % av BNP under 2007–2008 innan den minskar till 17

   % under 2009. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är lägre i Litauen är genomsnittet i EU och genom antagna pensionsreformer begränsas ökningen av pensionsutgifterna under kommande årtionden. Den nuvarande bruttoskuldnivån i Litauen är mycket låg och en förbättring av de offentliga finanserna såsom planerats i uppdateringen av konvergensprogrammet skulle bidra till att tygla riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. På det hela taget förefaller Litauen vara utsatt för små risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är lägre i Litauen är genomsnittet i EU och genom antagna pensionsreformer begränsas ökningen av pensionsutgifterna under kommande årtionden. Den nuvarande bruttoskuldnivån i Litauen är mycket låg och en förbättring av de offentliga finanserna såsom planerats i uppdateringen av konvergensprogrammet skulle bidra till att tygla riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. På det hela taget förefaller Litauen vara utsatt för små risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Konvergensprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Emellertid ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna verkar ta hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet betonas i båda programmen de pågående pensions-, sjukvårds- och skattereformerna. De mål för underskotten i de offentliga finanserna som presenterades i konvergensprogrammet är emellertid betydligt lägre än de som presenterades i det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Emellertid ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna verkar ta hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet betonas i båda programmen de pågående pensions-, sjukvårds- och skattereformerna. De mål för underskotten i de offentliga finanserna som presenterades i konvergensprogrammet är emellertid betydligt lägre än de som presenterades i det nationella reformprogrammet.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet alla obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (2). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet alla obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (2).

Rådet drar slutsatsen att man i programmet, i en situation med goda tillväxtutsikter, räknar med framsteg mot det medelfristiga målet, som beräknas uppnås till 2008. Det finns emellertid risker för uppnåendet av budgetmålen från 2008 och framåt. Starka offentliga finanser är särskilt viktigt med tanke på trycket på inflationen och bytesbalansen.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmana rådet Litauen att

| i) | utnyttja de goda tiderna genom att sträva efter ett mer krävande mål för underskottet 2007 med tanke på ett troligtvis bättre underskottsutfall 2006 och stödja anpassningen mot det medelfristiga målet med åtgärder som garanterar en årlig förbättring av det strukturella saldot med 0,5 % av BNP som riktmärke, vilket krävs för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II, samt den planerade förbättringen utöver det medelfristiga målet. |
| --- | --- |

i)

utnyttja de goda tiderna genom att sträva efter ett mer krävande mål för underskottet 2007 med tanke på ett troligtvis bättre underskottsutfall 2006 och stödja anpassningen mot det medelfristiga målet med åtgärder som garanterar en årlig förbättring av det strukturella saldot med 0,5 % av BNP som riktmärke, vilket krävs för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II, samt den planerade förbättringen utöver det medelfristiga målet.

| ii) | fortsätta att förbättra den medelfristiga ramen för planering och kontroll av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

ii)

fortsätta att förbättra den medelfristiga ramen för planering och kontroll av de offentliga finanserna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP nov. 2006 | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 |
| KOM nov. 2006 | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2006 | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 |
| KOM nov. 2006 | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2006
   (3) | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 |
| KOM nov. 2006 (7) | 1,2 | 1,4 | 0,7 | – 0,6 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005
   (3) | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | – 0,5 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 |
| KOM nov. 2006 | – 0,5 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 0,3 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 |
| KOM nov. 2006 | 0,3 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM nov. 2006 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,2 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005
   (3) | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 0,8 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,2 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 |
| KOM nov. 2006 | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 | Uppgift saknas |
| Källor:

  Konvergensprogrammet, kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

KP nov. 2006

7,6

7,8

6,3

5,3

4,5

KOM nov. 2006

7,6

7,8

7,0

6,5

Uppgift saknas

KP dec. 2005

7,0

6,0

5,3

6,8

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2006

2,7

3,9

4,7

3,4

3,1

KOM nov. 2006

2,7

3,8

4,6

3,3

Uppgift saknas

KP dec. 2005

2,7

2,7

2,7

2,5

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2006
   (3)

1,9

2,4

1,6

0,1

– 1,9

KOM nov. 2006 (7)

1,2

1,4

0,7

– 0,6

Uppgift saknas

KP dec. 2005
   (3)

2,9

2,1

0,5

0,6

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2006

– 0,5

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

KOM nov. 2006

– 0,5

– 1,0

– 1,2

– 1,3

Uppgift saknas

KP dec. 2005

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

Uppgift saknas

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006

0,3

– 0,4

0,0

0,4

0,8

KOM nov. 2006

0,3

– 0,2

– 0,4

– 0,5

Uppgift saknas

KP dec. 2005

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,4

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (3)

– 1,0

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

KOM nov. 2006

– 0,8

– 1,4

– 1,4

– 1,2

Uppgift saknas

KP dec. 2005
   (3)

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

KOM nov. 2006 (6)

– 0,8

– 1,4

– 1,4

– 1,2

Uppgift saknas

KP dec. 2005

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2006

18,7

18,4

19,2

19,0

17,7

KOM nov. 2006

18,7

18,9

19,6

19,8

Uppgift saknas

KP dec. 2005

19,2

19,9

19,8

18,9

Uppgift saknas

Källor:

Konvergensprogrammet, kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Särskilt saknas uppgifter om hur stock- och flödesjusteringarna bidrar till förändringar i skulden samt beräkningar av de bidrag till potentiell BNP som arbetskraft, kapital och TFP (total faktorproduktivitet) utgör. Hodrick-Prescotts filtermetod användes för att beräkna produktionsgapet, vilket är den möjlighet som föreskrivs i uppförandekoden för nyligen anslutna medlemsstater.

(3)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Kommissionens höstprognos 2006 innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 7,9 %, 7,7 %, 7,8 % respektive 7,9 % under perioden 2005–2008.

Källor:

Konvergensprogrammet, kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/23

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010

(2007/C 71/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| 1. | Den 27 februari 2007 granskade rådet Ungerns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010. |
| --- | --- |

1.

Den 27 februari 2007 granskade rådet Ungerns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010.

| 2. | I programmets makroekonomiska scenario räknar man med en ekonomisk nedgång 2007 och 2008, till följd av de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna. Från och med 2009 väntas sedan en återgång ske till tillväxttakten före konsolideringen. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter verkar detta scenario i stort sett rimligt och kanske något försiktigt fram till 2008, men framstår som relativt optimistiskt för resten av programperioden. Enligt programmet beräknas inflationen öka under 2007 och därefter snabbt sjunka. För hela programperioden framstår dock den beräknade inflationsutvecklingen som något optimistisk. |
| --- | --- |

2.

I programmets makroekonomiska scenario räknar man med en ekonomisk nedgång 2007 och 2008, till följd av de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna. Från och med 2009 väntas sedan en återgång ske till tillväxttakten före konsolideringen. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter verkar detta scenario i stort sett rimligt och kanske något försiktigt fram till 2008, men framstår som relativt optimistiskt för resten av programperioden. Enligt programmet beräknas inflationen öka under 2007 och därefter snabbt sjunka. För hela programperioden framstår dock den beräknade inflationsutvecklingen som något optimistisk.

| 3. | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i de offentliga finanserna uppgå till 10,1 % av BNP under 2006. Det överensstämmer med det reviderade målet i uppdateringen från september 2006 (2), och kan jämföras med målet på 6,1 % av BNP i det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2005. Överskridandet av det ursprungliga underskottsmålet avsåg nästan enbart utgiftssidan (cirka 5 % av BNP) och handlade främst om driftskostnader för nationella finanspolitiska organ, pensions- och hälso/sjukvårdsutgifter samt lokala myndigheters investeringar. Det avspeglar också att motorvägsinvesteringar förts till de offentliga finanserna (1,1 % av BNP). Sommaren 2006 antogs ett finanspolitiskt åtstramningspaket motsvarande 1,5 % av BNP. Detta bestod av åtgärder för att öka intäkterna och vissa omedelbara utgiftsneddragningar som avsåg hälso/sjukvård, gasprissubventioner och offentlig förvaltning. Åtgärderna väntas även få stora effekter från och med 2007 (frånsett avskaffandet av budgetens allmänna reserv på 0,3 % av BNP). |
| --- | --- |

3.

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i de offentliga finanserna uppgå till 10,1 % av BNP under 2006. Det överensstämmer med det reviderade målet i uppdateringen från september 2006 (2), och kan jämföras med målet på 6,1 % av BNP i det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2005. Överskridandet av det ursprungliga underskottsmålet avsåg nästan enbart utgiftssidan (cirka 5 % av BNP) och handlade främst om driftskostnader för nationella finanspolitiska organ, pensions- och hälso/sjukvårdsutgifter samt lokala myndigheters investeringar. Det avspeglar också att motorvägsinvesteringar förts till de offentliga finanserna (1,1 % av BNP). Sommaren 2006 antogs ett finanspolitiskt åtstramningspaket motsvarande 1,5 % av BNP. Detta bestod av åtgärder för att öka intäkterna och vissa omedelbara utgiftsneddragningar som avsåg hälso/sjukvård, gasprissubventioner och offentlig förvaltning. Åtgärderna väntas även få stora effekter från och med 2007 (frånsett avskaffandet av budgetens allmänna reserv på 0,3 % av BNP).

| 4. | Huvudmålet i uppdateringen är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2009 (genom att minska underskottet från 10,1 % av BNP 2006 till 3,2 % av BNP 2009 (3)), för att sedan minska det ytterligare 2010. Detta är i linje med uppdateringen från september 2006 och mot bakgrund av ett i stort sett liknande makroekonomiskt scenario. Förbättringen av det primära saldot är av samma storleksordning. Den planerade korrigeringen är koncentrerad till början av perioden och nästan halva minskningen av underskottet skall ske 2007. Den planerade nominella korrigeringen skall uppnås genom att intäktskvoten ökas med knappt 1 procentenhet av BNP och utgiftskvoten minskas med 6,5 procentenheter av BNP under programperioden. En inledande ökning av skattebördan med 1,6 procentenheter av BNP 2007 skall successivt ersättas med åtgärder på utgiftssidan. Utöver beslut om att minska utgifterna och frysa budgeten från och med sommaren 2006, har myndigheterna börjat strama upp utgiftskontrollerna och stärka de offentliga finansernas organisatoriska sida. Dessutom innehåller programmet en omfattande plan för strukturreformer för att uppnå underskottsmålen, särskilt under programmets slutår. |
| --- | --- |

4.

Huvudmålet i uppdateringen är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2009 (genom att minska underskottet från 10,1 % av BNP 2006 till 3,2 % av BNP 2009 (3)), för att sedan minska det ytterligare 2010. Detta är i linje med uppdateringen från september 2006 och mot bakgrund av ett i stort sett liknande makroekonomiskt scenario. Förbättringen av det primära saldot är av samma storleksordning. Den planerade korrigeringen är koncentrerad till början av perioden och nästan halva minskningen av underskottet skall ske 2007. Den planerade nominella korrigeringen skall uppnås genom att intäktskvoten ökas med knappt 1 procentenhet av BNP och utgiftskvoten minskas med 6,5 procentenheter av BNP under programperioden. En inledande ökning av skattebördan med 1,6 procentenheter av BNP 2007 skall successivt ersättas med åtgärder på utgiftssidan. Utöver beslut om att minska utgifterna och frysa budgeten från och med sommaren 2006, har myndigheterna börjat strama upp utgiftskontrollerna och stärka de offentliga finansernas organisatoriska sida. Dessutom innehåller programmet en omfattande plan för strukturreformer för att uppnå underskottsmålen, särskilt under programmets slutår.

| 5. | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot förbättras från 9,75 % av BNP 2006 till cirka 3 % i slutet av programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). För de offentliga finanserna är programmets mål på medellång sikt ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, men detta mål skall inte nås under programperioden. Detta är något mer ambitiöst än i den föregående uppdateringen av programmet, som för det strukturella underskottet angav ett målintervall på 0,5–1 % av BNP. Målet på medellång sikt är en adekvat avspegling av skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. Eftersom målet är mer långtgående än minimiriktvärdet (ett beräknat strukturellt underskott på cirka 1,5 % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. |
| --- | --- |

5.

Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot förbättras från 9,75 % av BNP 2006 till cirka 3 % i slutet av programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). För de offentliga finanserna är programmets mål på medellång sikt ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, men detta mål skall inte nås under programperioden. Detta är något mer ambitiöst än i den föregående uppdateringen av programmet, som för det strukturella underskottet angav ett målintervall på 0,5–1 % av BNP. Målet på medellång sikt är en adekvat avspegling av skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. Eftersom målet är mer långtgående än minimiriktvärdet (ett beräknat strukturellt underskott på cirka 1,5 % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott.

| 6. | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet, särskilt från och med 2008. Med programmets makroekonomiska framtidsutsikter verkar riskerna som omgärdar underskottsplanen i stort sett uppväga varandra till 2008, men en under slutåren lägre BNP-tillväxt än beräknat kan leda till ett högre underskott. Även om 2007 års budget som planerat innehåller kortsiktigt minskade utgifter och temporärt fryst budget, råder det fortfarande viss osäkerhet om den faktiska tillämpningen av frysta utgifter (också eftersom liknande kontroller 2004–2006 inte var framgångsrika). Effektiviteten måste testas när det gäller de nya finanspolitiska reglerna och de första stegen tas mot en flerårig budgetram för att bryta mönstret med regelbundna överskridanden av utgiftstak. Regeringen har beslutat om att stegvis reformera den offentliga förvaltningen och hälso/sjukvårds-, pensions-, prisstöds- och utbildningssystemen. Med dessa åtgärder kan utfallet komma närmare underskottsmålen för 2007 och 2008 än vad som väntas i kommissionens höstprognos 2006. Åtstramningsåtgärderna löper ut i slutet av 2008 och måste följas av ytterligare reformsteg, som emellertid fortfarande väntar på att specificeras i detalj och genomföras till fullo. Dessutom visar erfarenheterna att det under programmets slutår finns en risk för en sämre budgetdisciplin. Skulle slutligen omstruktureringsplanerna för de offentliga transportföretagen inte ge önskat resultat, kan dessa företags ackumulerade förluster tillfälligt öka underskottet. |
| --- | --- |

6.

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet, särskilt från och med 2008. Med programmets makroekonomiska framtidsutsikter verkar riskerna som omgärdar underskottsplanen i stort sett uppväga varandra till 2008, men en under slutåren lägre BNP-tillväxt än beräknat kan leda till ett högre underskott. Även om 2007 års budget som planerat innehåller kortsiktigt minskade utgifter och temporärt fryst budget, råder det fortfarande viss osäkerhet om den faktiska tillämpningen av frysta utgifter (också eftersom liknande kontroller 2004–2006 inte var framgångsrika). Effektiviteten måste testas när det gäller de nya finanspolitiska reglerna och de första stegen tas mot en flerårig budgetram för att bryta mönstret med regelbundna överskridanden av utgiftstak. Regeringen har beslutat om att stegvis reformera den offentliga förvaltningen och hälso/sjukvårds-, pensions-, prisstöds- och utbildningssystemen. Med dessa åtgärder kan utfallet komma närmare underskottsmålen för 2007 och 2008 än vad som väntas i kommissionens höstprognos 2006. Åtstramningsåtgärderna löper ut i slutet av 2008 och måste följas av ytterligare reformsteg, som emellertid fortfarande väntar på att specificeras i detalj och genomföras till fullo. Dessutom visar erfarenheterna att det under programmets slutår finns en risk för en sämre budgetdisciplin. Skulle slutligen omstruktureringsplanerna för de offentliga transportföretagen inte ge önskat resultat, kan dessa företags ackumulerade förluster tillfälligt öka underskottet.

| 7. | Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning i stort sett vara förenlig med den av rådet rekommenderade korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2009, förutsatt att de finanspolitiska åtgärderna genomförs fullständigt och effektivt. Det handlar då främst om att genomföra konsolideringsåtgärderna i 2007 års budget och det nya programmet, men även om att specificera och i tid anta de aviserade ytterligare strukturreformåtgärderna. År 2010, efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet, bör takten mot programmets mål på medellång sikt stärkas. Detta skulle också bli ett första steg mot en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar, vilket för närvarande saknas. |
| --- | --- |

7.

Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning i stort sett vara förenlig med den av rådet rekommenderade korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2009, förutsatt att de finanspolitiska åtgärderna genomförs fullständigt och effektivt. Det handlar då främst om att genomföra konsolideringsåtgärderna i 2007 års budget och det nya programmet, men även om att specificera och i tid anta de aviserade ytterligare strukturreformåtgärderna. År 2010, efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet, bör takten mot programmets mål på medellång sikt stärkas. Detta skulle också bli ett första steg mot en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar, vilket för närvarande saknas.

| 8. | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 67,5 % av BNP 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten öka till 71,25 % av BNP 2008. Efter 2008 väntas den sedan sjunka och återigen hamna på 67,5 % 2010. Skuldkvoten kommer sannolikt att utveckla sig i en mindre gynnsam riktning än i programmets beräkningar, med tanke på riskerna i samband med de ovannämnda finanspolitiska målen. Mot bakgrund av denna riskbedömning skulle skuldkvoten inte minska tillräckligt snabbt mot referensvärdet förrän vid programperiodens slut. |
| --- | --- |

8.

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 67,5 % av BNP 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten öka till 71,25 % av BNP 2008. Efter 2008 väntas den sedan sjunka och återigen hamna på 67,5 % 2010. Skuldkvoten kommer sannolikt att utveckla sig i en mindre gynnsam riktning än i programmets beräkningar, med tanke på riskerna i samband med de ovannämnda finanspolitiska målen. Mot bakgrund av denna riskbedömning skulle skuldkvoten inte minska tillräckligt snabbt mot referensvärdet förrän vid programperiodens slut.

| 9. | I Ungern har befolkningens åldrande långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP på lång sikt. Viktiga inledande steg har visserligen tagits. Dock skulle riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet minska, om de ytterligare reformåtgärderna i programmet genomfördes för att bromsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter. Viktigt är dessutom att det svaga utgångsläget för de offentliga finanserna, som försämrats betydligt jämfört med 2005, utgör en risk för deras hållbarhet, detta redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskulden fördragets referensvärde. Den planerade ytterligare konsolideringen av de offentliga finanserna skulle bidra till att minska riskerna för dessas hållbarhet. Sammantaget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara stora i Ungern. |
| --- | --- |

9.

I Ungern har befolkningens åldrande långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP på lång sikt. Viktiga inledande steg har visserligen tagits. Dock skulle riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet minska, om de ytterligare reformåtgärderna i programmet genomfördes för att bromsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter. Viktigt är dessutom att det svaga utgångsläget för de offentliga finanserna, som försämrats betydligt jämfört med 2005, utgör en risk för deras hållbarhet, detta redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskulden fördragets referensvärde. Den planerade ytterligare konsolideringen av de offentliga finanserna skulle bidra till att minska riskerna för dessas hållbarhet. Sammantaget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara stora i Ungern.

| 10. | Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av Ungerns reviderade nationella reformprogram från oktober 2006 inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom innehåller konvergensprogrammet vissa uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av reformprogrammets viktigaste reformer. Emellertid tar konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna inte uttrycklig hänsyn till hur dessa påverkas av reformprogrammets åtgärder. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet står konvergensprogrammets strukturella reformplaner och de nyligen beslutade åtgärderna helt i samklang med reformstrategin i det nationella reformprogrammet, framför allt reformstegen vad gäller offentlig förvaltning, |
| --- | --- |

10.

Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av Ungerns reviderade nationella reformprogram från oktober 2006 inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom innehåller konvergensprogrammet vissa uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av reformprogrammets viktigaste reformer. Emellertid tar konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna inte uttrycklig hänsyn till hur dessa påverkas av reformprogrammets åtgärder. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet står konvergensprogrammets strukturella reformplaner och de nyligen beslutade åtgärderna helt i samklang med reformstrategin i det nationella reformprogrammet, framför allt reformstegen vad gäller offentlig förvaltning,

| 11. | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

11.

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| 12. | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (4). |
| --- | --- |

12.

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (4).

Rådet anser att programmet syftar till att minska de senaste årens mycket höga underskott genom korrigeringsansträngningar under början av programperioden. Det är också i huvudsak förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2009, som är den tidsfrist som rådet angett. Sedan sommaren 2006 har flera åtgärder vidtagits för att öka intäkterna och strama åt utgifterna. De första stegen har också tagits för att reformera offentlig förvaltning, hälso/sjukvård, pensioner och utbildning. Vägen mot att uppnå underskotts- och skuldmålen är dock förenad med risker, särskilt från och med 2008.

Mot bakgrund av denna bedömning, och rekommendationen enligt artikel 104.7 av den 10 oktober 2006, uppmuntrar rådet Ungern till fortsatt största möjliga ansträngningar och uppmanar landet

| i) | att strikt genomföra 2007 års budget och på lämpligt sätt se till att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2009, och vid behov även vidta ytterligare åtgärder, inklusive genom utnyttjande av alla extra intäkter för att minska underskottet och se till att bruttoskuldkvoten i förhållande till BNP stadigt sjunker, företrädesvis före 2009, |
| --- | --- |

i)

att strikt genomföra 2007 års budget och på lämpligt sätt se till att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2009, och vid behov även vidta ytterligare åtgärder, inklusive genom utnyttjande av alla extra intäkter för att minska underskottet och se till att bruttoskuldkvoten i förhållande till BNP stadigt sjunker, företrädesvis före 2009,

| ii) | att förbättra kontrollen av de offentliga finanserna genom att stärka de finanspolitiska reglerna och stärka finanspolitikens organisatoriska ramar, grundat på de första steg som tagits i budgeten för 2007, |
| --- | --- |

ii)

att förbättra kontrollen av de offentliga finanserna genom att stärka de finanspolitiska reglerna och stärka finanspolitikens organisatoriska ramar, grundat på de första steg som tagits i budgeten för 2007,

| iii) | att varaktigt strama åt utgifterna genom att anta och skyndsamt genomföra dels den aviserade rationaliseringen av den offentliga förvaltningen och hälso/sjukvårdssystemen, dels den planerade reformen av utbildningssystemet, |
| --- | --- |

iii)

att varaktigt strama åt utgifterna genom att anta och skyndsamt genomföra dels den aviserade rationaliseringen av den offentliga förvaltningen och hälso/sjukvårdssystemen, dels den planerade reformen av utbildningssystemet,

| iv) | att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom adekvata framsteg mot målet på medellång sikt och vidta de aviserade ytterligare åtgärderna beträffande pensionsreformen, vilket motiveras av skuldnivån och ökningen av åldersrelaterade utgifter. |
| --- | --- |

iv)

att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom adekvata framsteg mot målet på medellång sikt och vidta de aviserade ytterligare åtgärderna beträffande pensionsreformen, vilket motiveras av skuldnivån och ökningen av åldersrelaterade utgifter.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 |
| KOM nov. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,4 | 2,7 | – | – |
| KP sept. 2006 | 4,1 | 4,1 | 2,2 | 2,6 | 4,1 | – |
| KP dec. 2005 | 4,2 | 4,3 | 4,1 | 4,1 | – | – |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2006 | 3,6 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| KOM nov. 2006 | 3,5 | 3,9 | 6,8 | 3,9 | – | – |
| KP sept. 2006 | 3,6 | 3,5 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | – |
| KP dec. 2005 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | – | – |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2006
   (5) | 0,5 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 |
| KOM nov. 2006 (9) | 0,6 | 1,0 | 0,1 | – 0,5 | – | – |
| KP sept. 2006
   (5) | 0,3 | 0,8 | – 0,3 | – 0,9 | 0,0 | – |
| KP dec. 2005
   (5) | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 | – | – |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | – 7,8 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 |
| KOM nov. 2006 | – 7,8 | – 10,1 | – 7,4 | – 5,6 | – | – |
| KP sept. 2006 | – 7,5 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – |
| KP dec. 2005
   (10) | – 7,4 | – 6,1 | – 4,7 | – 3,4 | – | – |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | – 3,7 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 |
| KOM nov. 2006 | – 3,7 | – 6,1 | – 2,9 | – 1,4 | – | – |
| KP sept. 2006 | – 3,4 | – 6,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,8 | – |
| KP dec. 2005
   (10) | – 3,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 0,7 | – | – |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (5) | – 8,0 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 |
| KOM nov. 2006 | – 8,1 | – 10,5 | – 7,4 | – 5,4 | – | – |
| KP sept. 2006
   (5) | – 7,6 | – 10,5 | – 6,7 | – 3,9 | – 3,2 | – |
| KP dec. 2005 | – | – | – | – | – | – |
| Strukturellt saldo (6)

  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (7) | – 8,0 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 8,5 | – 10,3 | – 6,5 | – 5,1 | – | – |
| KP sept. 2006 | – 7,6 | – 9,7 | – 5,8 | – 3,6 | – 3,2 | – |
| KP dec. 2005 | – | – | – | – | – | – |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 61,7 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 |
| KOM nov. 2006 | 61,7 | 67,6 | 70,9 | 72,7 | – | – |
| KP sept. 2006 | 62,3 | 68,5 | 71,3 | 72,3 | 70,4 | – |
| KP dec. 2005
   (10) | 61,5 | 63,0 | 63,2 | 62,3 | – | – |
| Källor:

  Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2006

4,2

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

KOM nov. 2006

4,2

4,0

2,4

2,7

–

–

KP sept. 2006

4,1

4,1

2,2

2,6

4,1

–

KP dec. 2005

4,2

4,3

4,1

4,1

–

–

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2006

3,6

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

KOM nov. 2006

3,5

3,9

6,8

3,9

–

–

KP sept. 2006

3,6

3,5

6,2

3,3

3,0

–

KP dec. 2005

3,5

2,1

3,0

2,4

–

–

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2006
   (5)

0,5

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

KOM nov. 2006 (9)

0,6

1,0

0,1

– 0,5

–

–

KP sept. 2006
   (5)

0,3

0,8

– 0,3

– 0,9

0,0

–

KP dec. 2005
   (5)

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

–

–

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2006

– 7,8

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

KOM nov. 2006

– 7,8

– 10,1

– 7,4

– 5,6

–

–

KP sept. 2006

– 7,5

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

–

KP dec. 2005
   (10)

– 7,4

– 6,1

– 4,7

– 3,4

–

–

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006

– 3,7

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

KOM nov. 2006

– 3,7

– 6,1

– 2,9

– 1,4

–

–

KP sept. 2006

– 3,4

– 6,3

– 2,4

– 0,2

0,8

–

KP dec. 2005
   (10)

– 3,8

– 2,9

– 1,7

– 0,7

–

–

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (5)

– 8,0

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

KOM nov. 2006

– 8,1

– 10,5

– 7,4

– 5,4

–

–

KP sept. 2006
   (5)

– 7,6

– 10,5

– 6,7

– 3,9

– 3,2

–

KP dec. 2005

–

–

–

–

–

–

Strukturellt saldo (6)

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (7)

– 8,0

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3,0

– 2,9

KOM nov. 2006 (8)

– 8,5

– 10,3

– 6,5

– 5,1

–

–

KP sept. 2006

– 7,6

– 9,7

– 5,8

– 3,6

– 3,2

–

KP dec. 2005

–

–

–

–

–

–

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2006

61,7

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

KOM nov. 2006

61,7

67,6

70,9

72,7

–

–

KP sept. 2006

62,3

68,5

71,3

72,3

70,4

–

KP dec. 2005
   (10)

61,5

63,0

63,2

62,3

–

–

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som denna text hänvisar till finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I sitt yttrande om uppdateringen av konvergensprogrammet från december 2005 ansåg rådet att det inte angavs några konkreta åtgärder för genomförandet av de planerade utgiftsminskningarna på 7,5 % av BNP. Det uppmanade därför Ungern att senast den 1 september 2006 lägga fram en justerad uppdatering av konvergensprogrammet med konkreta och strukturella åtgärder som var fullt förenliga med landets anpassningsplan på medellång sikt. I enlighet därmed lade Ungern den 1 september 2006 fram sitt justerade program för rådet och kommissionen.

(3)  Underskottsmålet på 3,2 % av BNP 2009 skulle fortfarande överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP. I programmet antas rådet och kommissionen ta hänsyn till pensionsreformens årliga budgetbelastning på 20 % (som det året beräknas uppgå till 0,3 % av BNP), när de fattar beslut om att avbryta förfarandet vid alltför stora underskott mot Ungern (i enlighet med artikel 2.7 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 i dess ändrade lydelse, där det föreskrivs att om det offentliga underskottet ”har minskat avsevärt och utan avbrott och har nått en nivå som ligger nära referensvärdet”, skall rådet och kommissionen ta hänsyn till nettokostnaden för en pensionsreform med en fullt ut finansierad pelare, med linjär gradvis minskning under en övergångsperiod på fem år och även beakta uppförandekodens genomföranderegler).

(4)  I synnerhet saknas uppgifter om offentliga utgifter per verksamhetsområde och om antal arbetade timmar, offentliga ekonomiska tillgångar och skulder. Vidare saknas vissa uppgifter om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

(5)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(6)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (0,7 % av BNP 2006, 1,0 % av BNP 2007 och 0,1 % av BNP 2008 – alla underskottsökande).

(8)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (0,4 % av BNP 2005 –underskottssänkande respektive 0,3 % av BNP 2006, 0,9 % av BNP 2007 och 0,3 % 2008 – alla underskottsökande).

(9)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,7 %, 3,6 %, 3,4 % respektive 3,2 % under perioden 2005–2008.

(10)  För jämförelsens skull har uppgifterna om de offentliga finanserna i konvergensprogrammet från december 2005 justerats så att de även omfattar kostnader i samband med pensionsreformen.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/28

---

Inledning av förfarande

(Fall COMP/M.4504 – SFR/TELE 2 France)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/08)

Den 19 mars 2007 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i ovannämnda fall efter att ha funnit att den anmälda koncentrationen ger upphov till betydande tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledningen av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen. Beslutet baseras på artikel 6.1.c i rådets förordning (EG) nr 139/2004.

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast 15 dagar efter offentliggörandet. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per telefax ((32-2) 296.43.01 – 296.72.44) eller per post med referensnummer COMP/M.4504 – SFR/TELE 2 France, till:

| Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- |
| GD Konkurrens |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Europeiska gemenskapernas kommission

GD Konkurrens

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles/Brussel

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/29

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2007/C 71/09)

| Datum för antagande av beslutet | 19.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 4/04 (ex N 13/04) |
| Medlemsstat | Förbundsrepubliken Tyskland |
| Region | Schleswig-Holstein |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung — Änderung des Beihilferegimes N 326/99 |
| Rättslig grund | Richtlinien zur Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung in Schleswig-Holstein |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Investeringar och tekniskt stöd |
| Det föreslagna stödets form | Subvention |
| Budget | 956 100 EUR |
| Stödnivå | Variabel |
| Varaktighet | 2003-2006 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Landesregierung Schleswig-Holstein |
| Ministerium für ländliche Räume, Landesplanung, Landwirtschaft und Tourismus |
| D-24106 Kiel |

Datum för antagande av beslutet

19.12.2006

Stöd nr

NN 4/04 (ex N 13/04)

Medlemsstat

Förbundsrepubliken Tyskland

Region

Schleswig-Holstein

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung — Änderung des Beihilferegimes N 326/99

Rättslig grund

Richtlinien zur Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung in Schleswig-Holstein

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Investeringar och tekniskt stöd

Det föreslagna stödets form

Subvention

Budget

956 100 EUR

Stödnivå

Variabel

Varaktighet

2003-2006

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Landesregierung Schleswig-Holstein

Ministerium für ländliche Räume, Landesplanung, Landwirtschaft und Tourismus

D-24106 Kiel

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 13.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 44/06 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Schleswig-Holstein |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | BVD-Beihilfe Richtlinien |
| Rättslig grund | — | Landesverordnung zum Schutz der Rinder vor eine Infektion mit dem Bovinen Virusdiarrhoe-Virus vom 13.9.2005 |

Datum för antagande av beslutet

13.12.2006

Stöd nr

NN 44/06

Medlemsstat

Tyskland

Region

Schleswig-Holstein

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

BVD-Beihilfe Richtlinien

Rättslig grund

—

Landesverordnung zum Schutz der Rinder vor eine Infektion mit dem Bovinen Virusdiarrhoe-Virus vom 13.9.2005

| — | BVD-Beihilfe Richtlinie |
| --- | --- |

—

BVD-Beihilfe Richtlinie

Åtgärdstyp

Förordning

Syfte

Att undvika BVD-infektioner

Det föreslagna stödets form

Bidrag

Budget

1 175 000 EUR/år

Stödnivå

Högst 50 % av stödberättigande kostnader och högst 100 %/utslagsdjur

Varaktighet

2 år

Sektorer som berörs

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Ministerium für Landwirtschaft |
| --- |
| Mercatorstr. 3 |
| D-24106 Kiel |

Ministerium für Landwirtschaft

Mercatorstr. 3

D-24106 Kiel

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 6.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 47/06 (ex N 445/06) |
| Medlemsstat | Storbritannien |
| Region | England |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Cattle Compensation Scheme: Bovine TB, Brucellosis, BSE and EBL (England) |
| Rättslig grund | The Animal Health Act 1981, The Tuberculosis (England) Order 2006, The Brucellosis (England) Order, The Enzootic Bovine Lekosis (England) Order 2000 and The Transmissible Spongiform Encephalopathies Regulations 2006 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Riskhantering: bekämpning av djursjukdomar |
| Det föreslagna stödets form | Bidrag |
| Budget | 102 miljoner GBP (147 miljoner EUR) |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | 1.2.2006-31.1.2012 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra) |
| TB Division: Policy and Compensation Branch |
| 1A, Page Street |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Datum för antagande av beslutet

6.12.2006

Stöd nr

NN 47/06 (ex N 445/06)

Medlemsstat

Storbritannien

Region

England

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Cattle Compensation Scheme: Bovine TB, Brucellosis, BSE and EBL (England)

Rättslig grund

The Animal Health Act 1981, The Tuberculosis (England) Order 2006, The Brucellosis (England) Order, The Enzootic Bovine Lekosis (England) Order 2000 and The Transmissible Spongiform Encephalopathies Regulations 2006

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Riskhantering: bekämpning av djursjukdomar

Det föreslagna stödets form

Bidrag

Budget

102 miljoner GBP (147 miljoner EUR)

Stödnivå

100 %

Varaktighet

1.2.2006-31.1.2012

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra)

TB Division: Policy and Compensation Branch

1A, Page Street

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 60/06 ex N 569/06 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, OPEK
  OPEK |
| Rättslig grund | Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën |
| Åtgärdstyp | Befrielse från punktskatt |
| Syfte | Befrielse från punktskatt på bränslen, som kompensation för de extra kostnaderna för OPEK:s produktion av ren vegetabilisk olja. Minskning av koldioxidutsläppen i Nederländerna |
| Det föreslagna stödets form | Kompensation, stöd för att kompensera för de extra produktionskostnaderna för ren vegetabilisk olja |
| Budget | 1 000 000 EUR |
| Stödnivå | Kompensation för extra produktionskostnader |
| Varaktighet | 16.7.2002-31.12.2010 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk – Energiproduktion |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerie van Financiën Den Haag |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Datum för antagande av beslutet

8.2.2007

Stöd nr

NN 60/06 ex N 569/06

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, OPEK

OPEK

Rättslig grund

Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën

Åtgärdstyp

Befrielse från punktskatt

Syfte

Befrielse från punktskatt på bränslen, som kompensation för de extra kostnaderna för OPEK:s produktion av ren vegetabilisk olja. Minskning av koldioxidutsläppen i Nederländerna

Det föreslagna stödets form

Kompensation, stöd för att kompensera för de extra produktionskostnaderna för ren vegetabilisk olja

Budget

1 000 000 EUR

Stödnivå

Kompensation för extra produktionskostnader

Varaktighet

16.7.2002-31.12.2010

Sektorer som berörs

Jordbruk – Energiproduktion

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerie van Financiën Den Haag

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Övriga upplysningar

Tre företag, varav OPEK är ett, har godkänts för befrielse från punktskatt

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 61/06 ex N 570/06 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, Solaroilsystems
  Solaroilsystems |
| Rättslig grund | Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën |
| Åtgärdstyp | Befrielse från punktskatt |
| Syfte | Befrielse från punktskatt på bränsle som kompensation för extra kostnader för Solaroilsystems produktion av Pure Plant Oil. Minskning av koldioxidutsläpp i Nederländerna |
| Det föreslagna stödets form | Kompensationsutbetalning, stöd för att kompensera extra kostnader för produktion av Pure Plant Oil |
| Budget | 6 800 000 EUR |
| Stödnivå | Kompensation för extra produktionskostnader |
| Varaktighet | 25.6.2003-31.12.2010 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk – energiproduktion |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerie van Financiën Den Haag |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Datum för antagande av beslutet

8.2.2007

Stöd nr

NN 61/06 ex N 570/06

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, Solaroilsystems

Solaroilsystems

Rättslig grund

Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën

Åtgärdstyp

Befrielse från punktskatt

Syfte

Befrielse från punktskatt på bränsle som kompensation för extra kostnader för Solaroilsystems produktion av Pure Plant Oil. Minskning av koldioxidutsläpp i Nederländerna

Det föreslagna stödets form

Kompensationsutbetalning, stöd för att kompensera extra kostnader för produktion av Pure Plant Oil

Budget

6 800 000 EUR

Stödnivå

Kompensation för extra produktionskostnader

Varaktighet

25.6.2003-31.12.2010

Sektorer som berörs

Jordbruk – energiproduktion

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerie van Financiën Den Haag

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Övriga upplysningar

Tre företag har beviljats befrielse från punktskatt. Solaroilsystems är ett av dessa företag

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/33

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4441 – EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/10)

Kommissionen beslutade den 1 februari 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4441. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4441. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/33

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4544 – RANK/SIG)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/11)

Kommissionen beslutade den 15 mars 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4544. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4544. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/34

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4560 – ONEX/Eastman Kodak Health Group)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/12)

Kommissionen beslutade den 15 mars 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4560. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4560. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

III Förberedande rättsakter

Initiativ från medlemsstaterna

Rådet

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/35

---

Initiativ av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Italien, Republiken Finland, Republiken Portugal, Rumänien och Konungariket Sverige inför antagandet av rådets beslut om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet

(2007/C 71/13)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 30.1 a och b, artikel 31.1 a, artikel 32 och artikel 34.2 c,

på initiativ av [Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige,]

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionens råd fäster grundläggande vikt vid upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, vilket är av central betydelse för människorna i de stater som förts samman i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionens råd fäster grundläggande vikt vid upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, vilket är av central betydelse för människorna i de stater som förts samman i unionen.

| (2) | Europeiska unionen har satt upp som sitt mål att ge medborgarna i detta område med frihet, säkerhet och rättvisa en hög säkerhetsnivå genom att utarbeta gemensamma förfaranden för medlemsstaterna inom polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionen har satt upp som sitt mål att ge medborgarna i detta område med frihet, säkerhet och rättvisa en hög säkerhetsnivå genom att utarbeta gemensamma förfaranden för medlemsstaterna inom polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet.

| (3) | I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors i oktober 1999 bekräftades behovet av förbättrat informationsutbyte mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter för att upptäcka och utreda brott. |
| --- | --- |

(3)

I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors i oktober 1999 bekräftades behovet av förbättrat informationsutbyte mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter för att upptäcka och utreda brott.

| (4) | I Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen från november 2004 ger Europeiska rådet uttryck för sin övertygelse om att det för detta syfte krävs en innovativ strategi i fråga om gränsöverskridande utbyte av information om brottsbekämpning. |
| --- | --- |

(4)

I Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen från november 2004 ger Europeiska rådet uttryck för sin övertygelse om att det för detta syfte krävs en innovativ strategi i fråga om gränsöverskridande utbyte av information om brottsbekämpning.

| (5) | Europeiska rådet angav i enlighet med detta att utbytet av sådan information bör uppfylla de villkor som gäller för tillgänglighetsprincipen. Detta innebär att en brottsbekämpande tjänsteman i en av unionens medlemsstater som behöver information för att utföra sina uppgifter kan få denna från en annan medlemsstat och att de brottsbekämpande organ i den medlemsstat som innehar denna information kommer att göra den tillgänglig för det angivna ändamålet – med hänsyn till behov med anknytning till pågående utredningar i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska rådet angav i enlighet med detta att utbytet av sådan information bör uppfylla de villkor som gäller för tillgänglighetsprincipen. Detta innebär att en brottsbekämpande tjänsteman i en av unionens medlemsstater som behöver information för att utföra sina uppgifter kan få denna från en annan medlemsstat och att de brottsbekämpande organ i den medlemsstat som innehar denna information kommer att göra den tillgänglig för det angivna ändamålet – med hänsyn till behov med anknytning till pågående utredningar i den medlemsstaten.

| (6) | Europeiska rådet fastställde den 1 januari 2008 som tidsfrist för att uppnå detta mål i Haagprogrammet. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska rådet fastställde den 1 januari 2008 som tidsfrist för att uppnå detta mål i Haagprogrammet.

| (7) | I rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (2) fastställs regler enligt vilka medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter effektivt och snabbt kan utbyta befintlig information och befintliga underrättelser för genomförandet av brottsutredningar eller kriminalunderrättelseverksamhet. |
| --- | --- |

(7)

I rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (2) fastställs regler enligt vilka medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter effektivt och snabbt kan utbyta befintlig information och befintliga underrättelser för genomförandet av brottsutredningar eller kriminalunderrättelseverksamhet.

| (8) | I Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa förklaras dock att ny teknik bör användas fullt ut och att det också bör finnas ömsesidig tillgång till nationella databaser. I Haagprogrammet fastställs även att nya centraliserade europeiska databaser bör inrättas endast på grundval av studier som har visat deras mervärde. |
| --- | --- |

(8)

I Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa förklaras dock att ny teknik bör användas fullt ut och att det också bör finnas ömsesidig tillgång till nationella databaser. I Haagprogrammet fastställs även att nya centraliserade europeiska databaser bör inrättas endast på grundval av studier som har visat deras mervärde.

| (9) | För ett effektivt internationellt samarbete är det av central betydelse att exakt information kan utbytas snabbt och effektivt. Syftet är att införa förfaranden för att främja ett snabbt, effektivt och billigt utbyte av uppgifter. För den gemensamma användningen av uppgifter bör ansvarsskyldighet gälla för dessa förfaranden, och de bör innehålla lämpliga garantier beträffande uppgifternas korrekthet och säkerhet under överföring och lagring samt förfaranden för registrering av utbyte av uppgifter och restriktioner beträffande användningen av utbytta uppgifter. |
| --- | --- |

(9)

För ett effektivt internationellt samarbete är det av central betydelse att exakt information kan utbytas snabbt och effektivt. Syftet är att införa förfaranden för att främja ett snabbt, effektivt och billigt utbyte av uppgifter. För den gemensamma användningen av uppgifter bör ansvarsskyldighet gälla för dessa förfaranden, och de bör innehålla lämpliga garantier beträffande uppgifternas korrekthet och säkerhet under överföring och lagring samt förfaranden för registrering av utbyte av uppgifter och restriktioner beträffande användningen av utbytta uppgifter.

| (10) | Dessa krav uppfylls av Prümfördraget av den 27 maj 2005 mellan Konungariket Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna och Republiken Österrike om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism, gränsöverskridande brottslighet och olaglig migration. För att de väsentliga kraven i Haagprogrammet skall kunna uppfyllas för samtliga medlemsstater och dess mål när det gäller tidsplanen uppnås behöver de väsentliga delarna av Prümfördraget göras tillämpliga för samtliga medlemsstater. Detta rådsbeslut bör därför bygga på de viktigaste bestämmelserna i Prümfördraget. |
| --- | --- |

(10)

Dessa krav uppfylls av Prümfördraget av den 27 maj 2005 mellan Konungariket Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna och Republiken Österrike om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism, gränsöverskridande brottslighet och olaglig migration. För att de väsentliga kraven i Haagprogrammet skall kunna uppfyllas för samtliga medlemsstater och dess mål när det gäller tidsplanen uppnås behöver de väsentliga delarna av Prümfördraget göras tillämpliga för samtliga medlemsstater. Detta rådsbeslut bör därför bygga på de viktigaste bestämmelserna i Prümfördraget.

| (11) | Detta beslut bör därför innehålla bestämmelser som är avsedda att förbättra informationsutbytet, varigenom medlemsstaterna beviljar varandra rätt till tillgång till sina automatiska databaser över DNA-analyser, automatiska identifieringssystem för fingeravtryck och uppgifter i fordonsregister. När det gäller uppgifter från nationella databaser över DNA-analyser och automatiska identifieringssystem för fingeravtryck bör det genom ett system med träff/icke träff vara möjligt för den medlemsstat som genomför sökningen att begära specifika personuppgifter från den medlemsstat som administrerar uppgifterna och vid behov begära ytterligare uppgifter genom förfaranden för ömsesidigt bistånd. |
| --- | --- |

(11)

Detta beslut bör därför innehålla bestämmelser som är avsedda att förbättra informationsutbytet, varigenom medlemsstaterna beviljar varandra rätt till tillgång till sina automatiska databaser över DNA-analyser, automatiska identifieringssystem för fingeravtryck och uppgifter i fordonsregister. När det gäller uppgifter från nationella databaser över DNA-analyser och automatiska identifieringssystem för fingeravtryck bör det genom ett system med träff/icke träff vara möjligt för den medlemsstat som genomför sökningen att begära specifika personuppgifter från den medlemsstat som administrerar uppgifterna och vid behov begära ytterligare uppgifter genom förfaranden för ömsesidigt bistånd.

| (12) | Detta skulle påskynda de befintliga förfarandena avsevärt genom att det blir möjligt för medlemsstaterna att ta reda på om någon annan medlemsstat, och i så fall vilken, har de uppgifter som de begär. |
| --- | --- |

(12)

Detta skulle påskynda de befintliga förfarandena avsevärt genom att det blir möjligt för medlemsstaterna att ta reda på om någon annan medlemsstat, och i så fall vilken, har de uppgifter som de begär.

| (13) | Gränsöverskridande jämförelse av uppgifter bör öppna en ny dimension inom brottsbekämpningen. Den information som erhålls genom jämförelse av uppgifter bör öppna vägen för nya utredningsstrategier för medlemsstaterna och alltså spela en central roll när det gäller att bistå medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter. |
| --- | --- |

(13)

Gränsöverskridande jämförelse av uppgifter bör öppna en ny dimension inom brottsbekämpningen. Den information som erhålls genom jämförelse av uppgifter bör öppna vägen för nya utredningsstrategier för medlemsstaterna och alltså spela en central roll när det gäller att bistå medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter.

| (14) | Reglerna bör bygga på inrättande av nätverk mellan medlemsstaternas nationella databaser och bör på så sätt utgöra ett enkelt och effektivt sätt att ta itu med gränsöverskridande brottslighet. |
| --- | --- |

(14)

Reglerna bör bygga på inrättande av nätverk mellan medlemsstaternas nationella databaser och bör på så sätt utgöra ett enkelt och effektivt sätt att ta itu med gränsöverskridande brottslighet.

| (15) | På vissa villkor bör medlemsstaterna kunna översända personuppgifter och icke-personuppgifter för att förbättra informationsutbytet i samband med större evenemang med gränsöverskridande verkningar. |
| --- | --- |

(15)

På vissa villkor bör medlemsstaterna kunna översända personuppgifter och icke-personuppgifter för att förbättra informationsutbytet i samband med större evenemang med gränsöverskridande verkningar.

| (16) | Eftersom internationellt samarbete, särskilt vid bekämpning av gränsöverskridande brottslighet, skall förbättras ytterligare, bör detta beslut, förutom förbättrat informationsutbyte, bland annat möjliggöra närmare samarbete mellan polismyndigheter, exempelvis genom gemensamma säkerhetsoperationer (till exempel gemensamma patruller) och gränsöverskridande ingripanden vid överhängande fara för liv eller lem. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom internationellt samarbete, särskilt vid bekämpning av gränsöverskridande brottslighet, skall förbättras ytterligare, bör detta beslut, förutom förbättrat informationsutbyte, bland annat möjliggöra närmare samarbete mellan polismyndigheter, exempelvis genom gemensamma säkerhetsoperationer (till exempel gemensamma patruller) och gränsöverskridande ingripanden vid överhängande fara för liv eller lem.

| (17) | Närmare polissamarbete och straffrättsligt samarbete måste gå hand i hand med respekt för grundläggande rättigheter, särskilt rätten till integritet och skydd av personuppgifter. Detta bör i detta beslut garanteras genom övergripande särskilda förfaranden för uppgiftsskydd som bör vara särskilt anpassade till den specifika typ av uppgiftsutbyte som regleras genom beslutet. Beslutets särskilda bestämmelser om uppgiftsskydd bör särskilt beakta särdragen i gränsöverskridande elektronisk åtkomst till databaser. Eftersom det med åtkomst on-line inte är möjligt för den medlemsstat som administrerar uppgifterna att göra kontroller i förväg bör det genom beslutet säkerställas att kontroll sker i efterhand. |
| --- | --- |

(17)

Närmare polissamarbete och straffrättsligt samarbete måste gå hand i hand med respekt för grundläggande rättigheter, särskilt rätten till integritet och skydd av personuppgifter. Detta bör i detta beslut garanteras genom övergripande särskilda förfaranden för uppgiftsskydd som bör vara särskilt anpassade till den specifika typ av uppgiftsutbyte som regleras genom beslutet. Beslutets särskilda bestämmelser om uppgiftsskydd bör särskilt beakta särdragen i gränsöverskridande elektronisk åtkomst till databaser. Eftersom det med åtkomst on-line inte är möjligt för den medlemsstat som administrerar uppgifterna att göra kontroller i förväg bör det genom beslutet säkerställas att kontroll sker i efterhand.

| (18) | I medvetande om detta besluts betydelse för skyddet av enskilda personers rättigheter och om att översändandet av personuppgifter till en annan medlemsstat kräver en tillräcklig uppgiftsskyddsnivå hos den mottagande medlemsstaten bör medlemsstaterna ombesörja ett effektivt genomförande av alla bestämmelser om uppgiftsskydd i beslutet. |
| --- | --- |

(18)

I medvetande om detta besluts betydelse för skyddet av enskilda personers rättigheter och om att översändandet av personuppgifter till en annan medlemsstat kräver en tillräcklig uppgiftsskyddsnivå hos den mottagande medlemsstaten bör medlemsstaterna ombesörja ett effektivt genomförande av alla bestämmelser om uppgiftsskydd i beslutet.

| (19) | Eftersom målen för detta beslut, särskilt förbättrandet av informationsutbytet i Europeiska unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva på grund av brottsbekämpningens och säkerhetsfrågornas gränsöverskridande natur och medlemsstaternas ömsesidiga beroende i dessa frågor, och de därför bättre kan uppnås på EU-nivå, kan rådet vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget, till vilken artikel 2 i EU-fördraget hänvisar. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom målen för detta beslut, särskilt förbättrandet av informationsutbytet i Europeiska unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva på grund av brottsbekämpningens och säkerhetsfrågornas gränsöverskridande natur och medlemsstaternas ömsesidiga beroende i dessa frågor, och de därför bättre kan uppnås på EU-nivå, kan rådet vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget, till vilken artikel 2 i EU-fördraget hänvisar. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (20) | Detta beslut står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(20)

Detta beslut står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

ALLMÄNNA ASPEKTER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Genom detta beslut har medlemsstaterna för avsikt att fördjupa det gränsöverskridande samarbetet i frågor som omfattas av avdelning VI i EU-fördraget, särskilt i fråga om utbyte av information mellan myndigheter som är ansvariga för förebyggande och utredning av brott. Beslutet innehåller därför regler på följande områden:

| a) | Bestämmelser om villkoren och förfarandet för automatisk överföring av DNA-profiler, fingeravtrycksuppgifter och vissa uppgifter ur nationella fordonsregister (kapitel 2). |
| --- | --- |

a)

Bestämmelser om villkoren och förfarandet för automatisk överföring av DNA-profiler, fingeravtrycksuppgifter och vissa uppgifter ur nationella fordonsregister (kapitel 2).

| b) | Bestämmelser om villkoren för översändande av uppgifter i samband med större evenemang med gränsöverskridande verkningar (kapitel 3). |
| --- | --- |

b)

Bestämmelser om villkoren för översändande av uppgifter i samband med större evenemang med gränsöverskridande verkningar (kapitel 3).

| c) | Bestämmelser om villkoren för översändande av uppgifter för förebyggande av terroristbrott (kapitel 4). |
| --- | --- |

c)

Bestämmelser om villkoren för översändande av uppgifter för förebyggande av terroristbrott (kapitel 4).

| d) | Bestämmelser om villkoren och förfarandet för fördjupat gränspolissamarbete genom olika åtgärder (kapitel 5). |
| --- | --- |

d)

Bestämmelser om villkoren och förfarandet för fördjupat gränspolissamarbete genom olika åtgärder (kapitel 5).

KAPITEL 2

ÅTKOMST ON-LINE OCH BEGÄRAN OM UPPFÖLJNING

AVSNITT 1

DNA-Profile

Artikel 2

Inrättande av nationella databaser med DNA-analyser

1.   Medlemsstaterna skall inrätta och upprätthålla nationella databaser med DNA-analyser för brottsutredningar. Behandlingen av uppgifter i dessa databaser inom ramen för detta beslut skall utföras i enlighet med detta beslut, i överensstämmelse med nationell rätt som är tillämplig på behandlingen.

2.   För genomförandet av detta beslut skall medlemsstaterna se till att det i överensstämmelse med punkt 1 första meningen bereds tillgång till referensuppgifterna i de nationella databaserna med DNA-analyser. Referensuppgifterna skall endast innehålla DNA-profiler från den icke-kodifierande delen av DNA:t och en sifferbeteckning. Referensuppgifterna får inte innehålla uppgifter som möjliggör en omedelbar identifiering av den berörda personen. Referensuppgifter, som inte är kopplade till en viss person (oidentifierade DNA-profiler), skall kunna identifieras som sådana.

3.   Varje medlemsstat skall underrätta rådets generalsekretariat om de nationella databaser med DNA-analyser på vilka artiklarna 2-6 kan tillämpas samt villkoren förutsättningarna för automatisk sökning som avses i artikel 3.1 i enlighet med artikel 33.

Artikel 3

Automatisk sökning av DNA-profiler

1.   I samband med brottsutredningar skall medlemsstaterna ge de övriga medlemsstaternas nationella kontaktställen enligt artikel 6 tillträde till referensuppgifterna i sina databaser med DNA-profiler med rätt att göra automatiska sökningar i dem genom jämförelse av DNA-profiler. Sökningar får endast göras i enskilda fall och i överensstämmelse med den nationella lagstiftningen i den ansökande medlemsstaten.

2.   Om det i samband med en automatisk sökning konstateras att en förmedlad DNA-profil motsvarar DNA-profiler i den mottagande medlemsstatens databas, skall det nationella kontaktstället i den mottagande medlemsstaten underrättas automatiskt om de referensuppgifter för vilka överensstämmelse har konstaterats. Om ingen överensstämmelse konstateras skall detta meddelas automatiskt.

Artikel 4

Automatisk jämförelse av DNA-profiler

1.   Medlemsstaterna skall i samband med brottsutredningar enligt en gemensam överenskommelse genom sina nationella kontaktställen jämföra DNA-profilerna för sina egna oidentifierade DNA-profiler med referensuppgifterna för alla övriga parters nationella databaser med DNA-analyser. Profilerna skall översändas och jämföras automatiskt. Oidentifierade DNA-profiler skall översändas för jämförelse endast i sådana fall där den ansökande medlemsstatens lagstiftning tillåter det.

2.   Om en medlemsstat till följd av en jämförelse enligt punkt 1 konstaterar att en översänd DNA-profil motsvarar en profil som ingår i någon av dess egna databaser med DNA-profiler skall den utan dröjsmål tillställa den andra medlemsstatens nationella kontaktställe de referensuppgifter för vilka överensstämmelse har konstaterats.

Artikel 5

Översändande av övriga personuppgifter och ytterligare information

Om en överensstämmelse mellan DNA-profiler konstateras vid förfaranden enligt artiklarna 3 och 4 skall översändande av övriga tillgängliga personuppgifter och ytterligare information med anknytning till referensuppgifterna regleras av den anmodade medlemsstatens nationella lagstiftning, inklusive bestämmelserna om rättshjälp.

Artikel 6

Nationellt kontaktställe och genomförandeåtgärder

1.   Varje medlemsstat skall utse ett nationellt kontaktställe för förmedling av de uppgifter som avses i artiklarna 3 och 4. De nationella kontaktställenas befogenheter skall fastställas i enlighet med gällande nationell lagstiftning.

2.   De tekniska detaljerna för det förfarande som beskrivs i artiklarna 3 och 4 skall fastställas i de genomförande som avses i artikel 34.

Artikel 7

Insamling av molekylärgenetiskt material och översändande av DNA-profiler

Om det under pågående brottsutredning eller straffrättsliga förfaranden saknas en DNA-profil över en viss person som vistas i en anmodad medlemsstat, skall den medlemsstaten ge rättshjälp genom att insamla och undersöka molekylärgenetiskt material från denna person och översända den DNA-profil som erhållits, om

| a) | den ansökande medlemsstaten meddelar för vilket ändamål detta behövs, |
| --- | --- |

a)

den ansökande medlemsstaten meddelar för vilket ändamål detta behövs,

| b) | den ansökande medlemsstaten i enlighet med sin lagstiftning framställer en begäran eller ett förordnande om undersökning från den behöriga myndigheten, där det framgår att det hade funnits förutsättningar för insamling och undersökning av molekylärgenetiskt material om personen i fråga hade vistats i den ansökande medlemsstaten, och |
| --- | --- |

b)

den ansökande medlemsstaten i enlighet med sin lagstiftning framställer en begäran eller ett förordnande om undersökning från den behöriga myndigheten, där det framgår att det hade funnits förutsättningar för insamling och undersökning av molekylärgenetiskt material om personen i fråga hade vistats i den ansökande medlemsstaten, och

| c) | det enligt lagstiftningen i den anmodade medlemsstaten finns förutsättningar för insamling och undersökning av molekylärgenetiskt material samt för översändande av den DNA-profil som erhålls. |
| --- | --- |

c)

det enligt lagstiftningen i den anmodade medlemsstaten finns förutsättningar för insamling och undersökning av molekylärgenetiskt material samt för översändande av den DNA-profil som erhålls.

AVSNITT 2

FINGERAVTRYCKSUPPGIFTER

Artikel 8

Fingeravtrycksuppgifter

För genomförandet av detta beslut skall medlemsstaterna se till att referensuppgifterna i de för brottsförebyggande och brottsutredning inrättade nationella systemen för automatisk identifiering av fingeravtryck hålls tillgängliga. Referensuppgifterna skall endast innehålla fingeravtrycksuppgifter och en sifferbeteckning. Referensuppgifterna får inte innehålla uppgifter som möjliggör en omedelbar identifiering av den berörda personen. Referensuppgifter som inte är kopplade till en viss person (oidentifierade fingeravtrycksuppgifter) skall kunna identifieras som sådana.

Artikel 9

Automatisk sökning av fingeravtrycksuppgifter

1.   För förebyggande och utredning av brott skall medlemsstaterna ge de övriga medlemsstaternas nationella kontaktställen enligt artikel 11 tillträde till referensuppgifterna i de system för automatisk identifiering av fingeravtryck som inrättats för detta syfte och skall ge dem rätt att göra automatiska sökningar i dem genom jämförelse av fingeravtrycksuppgifter. Sökningen får endast göras i enskilda fall och i överensstämmelse med den nationella lagstiftningen i den ansökande medlemsstaten.

2.   Bekräftelse av fingeravtrycksuppgifters överensstämmelse med referensuppgifterna hos den medlemsstat som administrerar databasen skall utföras av det nationella kontaktstället i den ansökande medlemsstaten genom att de referensuppgifter som krävs för att säkerställa en entydig överensstämmelse översänds automatiskt.

Artikel 10

Översändande av övriga personuppgifter och ytterligare information

Om en överensstämmelse mellan fingeravtrycksuppgifter konstateras vid ett förfarande enligt artikel 9 skall översändandet av övriga personuppgifter och ytterligare information med anknytning till referensuppgifterna regleras av den anmodade medlemsstatens nationella lagstiftning, inklusive bestämmelserna om rättslig hjälp.

Artikel 11

Nationellt kontaktställe och genomförandeåtgärder

1.   Varje medlemsstat skall utse ett nationellt kontaktställe för förmedling av de uppgifter som avses i artikel 9. De nationella kontaktställenas befogenheter skall fastställas i enlighet med den tillämpliga nationella lagstiftningen.

2.   De tekniska detaljerna för det förfarande som anges i artikel 9 skall fastställas i de genomförandeåtgärder som avses i artikel 34.

AVSNITT 3

UPPGIFTER UR FORDONSREGISTER

Artikel 12

Automatisk sökning av uppgifter ur fordonsregister

1.   För förebyggande och utredning av brott samt för undersökning av sådana överträdelser som i den ansökande medlemsstaten lyder under domstols- och åklagarväsendets behörighet samt för upprätthållande av allmän ordning och säkerhet skall medlemsstaterna ge övriga medlemsstaters nationella kontaktställen enligt punkt 2 tillträde till följande uppgifter i de nationella fordonsregistren, med rätt att i enskilda fall göra automatiska sökningar:

| a) | Uppgifter om ägare och innehavare. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om ägare och innehavare.

| b) | Uppgifter om fordonet. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om fordonet.

En sökning får endast genomföras genom användning av ett fordons fullständiga chassinummer eller fullständiga registreringsnummer. Sökningar får endast göras i överensstämmelse med den ansökande medlemsstatens nationella lagstiftning.

2.   Varje medlemsstat skall för förmedling av de uppgifter som avses i punkt 1 utse ett nationellt kontaktställe som tar emot förfrågningar. De nationella kontaktställenas befogenheter skall fastställas i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning. De tekniska detaljerna för förfarandet skall fastställas i de genomförandeåtgärder som avses i artikel 34.

KAPITEL 3

STÖRRE EVENEMANG

Artikel 13

Översändande av andra uppgifter än personuppgifter

För förebyggande av brott och upprätthållande av allmän ordning och säkerhet i samband med större evenemang med gränsöverskridande verkningar, såsom betydande idrottsevenemang eller Europeiska rådets möten, skall medlemsstaterna både på begäran och på eget initiativ i överensstämmelse med den översändande medlemsstatens nationella lagstiftning sända varandra nödvändiga icke personrelaterade uppgifter.

Artikel 14

Översändande av personuppgifter

1.   För förebyggande bekämpning av brott och upprätthållande av allmän ordning och säkerhet i samband med större evenemang med gränsöverskridande verkningar, såsom betydande idrottsevenemang eller Europeiska rådets möten, skall medlemsstaterna både på begäran och på eget initiativ sända varandra personuppgifter, om det på basis av domar som vunnit laga kraft eller andra fakta finns skäl att anta att personerna i fråga kommer att begå brott vid det berörda evenemanget eller att personerna utgör ett hot mot den allmänna ordningen och säkerheten, förutsatt att översändande av sådana uppgifter är tillåtet enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som sänder uppgifterna.

2.   Personuppgifter får endast behandlas för de syften som avses i punkt 1 och endast i samband med det evenemang för vilket de har översänts. De uppgifter som har översänts skall utplånas omedelbart när de syften som avses i punkt 1 har uppnåtts eller när de inte längre kan uppnås. De uppgifter som översänts skall under alla omständigheter utplånas senast inom ett år.

Artikel 15

Nationellt kontaktställe

Varje medlemsstat skall utse ett nationellt kontaktställe för förmedling av de uppgifter som avses i artiklarna 13 och 14. De nationella kontaktställenas befogenheter skall fastställas i enlighet med den tillämpliga nationella lagstiftningen.

KAPITEL 4

ÅTGÄRDER FÖR FÖREBYGGANDE AV TERRORISTBROTT

Artikel 16

Översändande av uppgifter för bekämpning av terroristbrott

1.   Medlemsstaterna får i överensstämmelse med nationell lagstiftning och i enskilda fall, även utan föregående förfrågan, för förebyggande av terroristbrott översända personuppgifter och andra uppgifter enligt punkt 2 till de övriga medlemsstaternas nationella kontaktställen enligt punkt 3, i den mån det är nödvändigt därför att särskilda omständigheter ger anledning att anta att de berörda personerna kommer att göra sig skyldiga till sådana brott som avses i artiklarna 1-3 i rådets rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism (3).

2.   De uppgifter som skall översändas är efternamn, förnamn, födelsetid och födelseort samt en beskrivning av de omständigheter som ligger till grund för det antagande som avses i punkt 1.

3.   Varje medlemsstat skall utse ett nationellt kontaktställe för utbyte av information med övriga medlemsstaters nationella kontaktställen. De nationella kontaktställenas befogenheter skall fastställas i enlighet med den tillämpliga nationella lagstiftningen.

4.   Den översändande medlemsstaten kan i enlighet med den nationella lagstiftningen fastställa de villkor enligt vilka den mottagande medlemsstaten får använda sådana uppgifter. Dessa villkor skall vara bindande för den mottagande medlemsstaten.

KAPITEL 5

ANDRA FORMER AV SAMARBETE

Artikel 17

Gemensamma insatser

1.   För att fördjupa polissamarbetet kan de behöriga myndigheter som medlemsstaterna utser, för upprätthållande av allmän ordning och säkerhet samt för förebyggande av brott, inrätta gemensamma patruller och genomföra andra gemensamma insatser där utsedda tjänstemän eller andra statsanställda (nedan kallade ”tjänstemän”) från andra medlemsstater deltar i insatser på en annan medlemsstats territorium.

2.   Varje medlemsstat får i egenskap av värdmedlemsstat, i enlighet med sin nationella lagstiftning och med den utsändande medlemsstatens medgivande, ge tjänstemän från de utsändande medlemsstaterna rätt att utöva verkställande befogenheter i samband med gemensamma insatser eller, när detta är tillåtet enligt värdmedlemsstatens lagstiftning, bevilja de utsändande medlemsstaternas tjänstemän rätt att utöva verkställande befogenheter i enlighet med den utsändande medlemsstatens lagstiftning. Sådana verkställande befogenheter får endast utövas under överinsyn av och i regel i närvaro av värdmedlemsstatens tjänstemän. De utsändande medlemsstaternas tjänstemän skall lyda under värdmedlemsstatens nationella lagstiftning. Värdmedlemsstaten skall ansvara för deras handlingar.

3.   Tjänstemän från utsändande medlemsstater som deltar i gemensamma insatser skall iaktta de anvisningar som meddelas av värdmedlemsstatens behöriga myndighet.

4.   Medlemsstaterna skall lämna förklaringar enligt artikel 33 i vilka de fastställer de praktiska aspekterna av samarbetet.

Artikel 18

Bistånd vid större evenemang och allvarliga olyckor

Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall ge varandra ömsesidigt bistånd i enlighet med sin nationella lagstiftning vid större evenemang och motsvarande samt vid allvarliga olyckor, genom att försöka förhindra brott och upprätthålla allmän ordning och säkerhet, genom att

| a) | i ett så tidigt skede som möjligt underrätta varandra om sådana situationer som har gränsöverskridande verkningar, och förmedla väsentliga uppgifter som hänför sig till dem, |
| --- | --- |

a)

i ett så tidigt skede som möjligt underrätta varandra om sådana situationer som har gränsöverskridande verkningar, och förmedla väsentliga uppgifter som hänför sig till dem,

| b) | i situationer med gränsöverskridande verkningar genomföra och samordna nödvändiga polisiära åtgärder på sitt territorium, |
| --- | --- |

b)

i situationer med gränsöverskridande verkningar genomföra och samordna nödvändiga polisiära åtgärder på sitt territorium,

| c) | på begäran av den medlemsstat på vars territorium situationen i fråga har uppstått, i den mån det är möjligt, ge bistånd genom att sända tjänstemän, specialister och rådgivare samt genom att ställa övrig nödvändig utrustning till förfogande. |
| --- | --- |

c)

på begäran av den medlemsstat på vars territorium situationen i fråga har uppstått, i den mån det är möjligt, ge bistånd genom att sända tjänstemän, specialister och rådgivare samt genom att ställa övrig nödvändig utrustning till förfogande.

Artikel 19

Användning av tjänstevapen, ammunition och övrig nödvändig utrustning

1.   En utsändande medlemsstats tjänstemän som inom ramen för en gemensam insats vistas på en annan medlemsstats territorium får använda sin nationella tjänsteuniform. De får inneha tjänstevapen, ammunition och övrig nödvändig utrustning i enlighet med den utsändande medlemsstatens nationella lagstiftning. Värdmedlemsstaten får förbjuda den utsändande medlemsstatens tjänstemän att medföra vissa tjänstevapen, viss ammunition eller utrustning.

2.   Medlemsstaterna skall lämna förklaringar enligt artikel 3 i vilka de förtecknar de tjänstevapen, den ammunition och utrustning som endast får användas vid nödvärn för att skydda sig själv eller andra. Värdmedlemsstatens tjänsteman som leder insatsen kan i enskilda fall i enlighet med den nationella lagstiftningen godkänna användning av tjänstevapen, ammunition och utrustning i andra fall än de som avses i första meningen. Vid användning av tjänstevapen, ammunition och övrig nödvändig utrustning skall värdmedlemsstatens lagstiftning iakttas. De behöriga myndigheterna skall underrätta varandra om tillåtna tjänstevapen och tillåten ammunition och utrustning och villkoren för användningen av dem.

3.   Om en medlemsstats tjänstemän i samband med åtgärder i enlighet med detta beslut använder motorfordon på en annan medlemsstats territorium, skall för dem gälla samma trafikbestämmelser som för värdmedlemsstatens tjänstemän, inklusive de bestämmelser om skyldighet att lämna företräde och särskilda rättigheter i vägtrafiken.

4.   Medlemsstaterna skall lämna förklaringar enligt artikel 33 i vilka de fastställer de praktiska aspekterna i samband med användningen av tjänstevapen, ammunition.

Artikel 20

Skydd och bistånd

Medlemsstaterna skall vara skyldiga att skydda och bistå andra medlemsstaters tjänstemän som överskrider gränserna på samma sätt som sina egna tjänstemän.

Artikel 21

Allmänna bestämmelser om skadeståndsansvar

1.   När en medlemsstats tjänstemän verkar i en annan medlemsstat skall deras medlemsstat ansvara för de eventuella skador som de förorsakar under sina insatser, i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat på vars territorium de verkar.

2.   Den medlemsstat på vars territorium de skador som avses i punkt 1 förorsakades skall ersätta sådana skador enligt de villkor som gäller för skador som förorsakas av dess egna tjänstemän.

3.   Den medlemsstat vars tjänstemän har förorsakat skador på någon person på en annan medlemsstats territorium skall fullt ut ersätta den andra medlemsstaten för alla belopp den har betalat ut till offren eller de personer som befullmäktigats att handla på offrens vägnar.

4.   Utan att det påverkar utövandet av eventuella rättigheter gentemot tredje part och med undantag för vad som sägs i punkt 3 skall alla medlemsstater under de omständigheter som avses i punkt 1 avstå från att kräva ersättning för de skador den lidit av en annan medlemsstat.

Artikel 22

Straffrättsligt ansvar

Tjänstemän som enligt detta beslut verkar på en annan medlemsstats territorium skall i fråga om brott som de begår eller brott som de utsätts för jämställas med den andra medlemsstatens tjänstemän, om inte annat följer av något annat avtal som är bindande för de berörda medlemsstaterna.

Artikel 23

Tjänsteförhållanden

Tjänstemän som enligt detta beslut verkar på en annan medlemsstats territorium skall i tjänsterättsligt hänseende, särskilt vad gäller de disciplinära bestämmelserna, lyda under den tillämpliga lagstiftningen i sin egen medlemsstat.

KAPITEL 6

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM DATASKYDD

Artikel 24

Definitioner och tillämpningsområde

1.   I detta kapitel gäller följande definitioner:

| a) | behandling av personuppgifter: all behandling av personuppgifter eller en räcka behandlingar med eller utan hjälp av automatiska förfaranden, såsom insamling, registrering, organisering, lagring, bearbetning eller ändring, urval, förfrågan, konsultering, användning, överlåtelse genom överföring, spridning och alla andra former av tillhandahållande, kombination eller sammankoppling samt spärrande, avförande eller utplånande av uppgifter. Som behandling av personuppgifter enligt detta beslut anses även underrättelse om huruvida en överensstämmelse konstaterats eller inte. |
| --- | --- |

a)

behandling av personuppgifter: all behandling av personuppgifter eller en räcka behandlingar med eller utan hjälp av automatiska förfaranden, såsom insamling, registrering, organisering, lagring, bearbetning eller ändring, urval, förfrågan, konsultering, användning, överlåtelse genom överföring, spridning och alla andra former av tillhandahållande, kombination eller sammankoppling samt spärrande, avförande eller utplånande av uppgifter. Som behandling av personuppgifter enligt detta beslut anses även underrättelse om huruvida en överensstämmelse konstaterats eller inte.

| b) | automatisk sökning: direkt tillträde till ett annat organs automatiska databas på ett sätt där en förfrågan besvaras fullständigt automatiskt. |
| --- | --- |

b)

automatisk sökning: direkt tillträde till ett annat organs automatiska databas på ett sätt där en förfrågan besvaras fullständigt automatiskt.

| c) | förseende med en beteckning: märkning av registrerade personuppgifter som inte syftar till att begränsa den framtida behandlingen av dem. |
| --- | --- |

c)

förseende med en beteckning: märkning av registrerade personuppgifter som inte syftar till att begränsa den framtida behandlingen av dem.

| d) | spärrande: märkning av registrerade personuppgifter i syfte att begränsa den framtida behandlingen av dem. |
| --- | --- |

d)

spärrande: märkning av registrerade personuppgifter i syfte att begränsa den framtida behandlingen av dem.

2.   Följande bestämmelser skall gälla för uppgifter som översänds eller har översänts enligt detta beslut, om inte annat föreskrivs i de föregående kapitlen.

Artikel 25

Dataskyddsnivå

1.   Varje medlemsstat skall i sin nationella lagstiftning, i fråga om behandlingen av personuppgifter som översänds eller har översänts enligt detta beslut, garantera ett skydd för personuppgifter som motsvarar åtminstone den nivå som fastställs i Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och i tilläggsprotokollet av den 8 november 2001, och skall beakta rekommendation nr R (87) 15 av den 17 september 1987 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om polisens användning av personuppgifter, även när uppgifterna inte behandlas automatiskt.

2.   Översändande av personuppgifter i enlighet med detta beslut får inledas först när bestämmelserna i detta kapitel har genomförts i lagstiftningen i de medlemsstater som deltar i informationsutbytet. Rådet skall enhälligt besluta om huruvida dessa förutsättningar är uppfyllda.

3.   Punkt 2 skall inte tillämpas på de medlemsstater där översändandet av personuppgifter enligt detta beslut redan har inletts i enlighet med fördraget av den 27 maj 2005 mellan Konungariket Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna och Republiken Österrike om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism, gränsöverskridande brottslighet och olaglig migration (Prümfördraget).

Artikel 26

Syfte

1.   Den mottagande medlemsstaten får behandla personuppgifter endast för de syften för vilka uppgifterna har översänts i enlighet med detta beslut Behandling för andra syften skall vara tillåten endast med förhandstillstånd från den medlemsstat som administrerar uppgifterna och i enlighet med den mottagande medlemsstatens nationella lagstiftning. Ett sådant tillstånd får beviljas om den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som administrerar uppgifterna tillåter denna behandling för sådana andra syften.

2.   Den mottagande medlemsstaten får behandla uppgifter som översänts i enlighet med artiklarna 3, 4 och 9 endast för

| a) | fastställande av om jämförda DNA-profiler eller fingeravtrycksuppgifter överensstämmer, |
| --- | --- |

a)

fastställande av om jämförda DNA-profiler eller fingeravtrycksuppgifter överensstämmer,

| b) | utarbetande och inlämnande av en begäran om handräckning eller rättslig hjälp i enlighet med den nationella lagstiftningen när dessa uppgifter överensstämmer, |
| --- | --- |

b)

utarbetande och inlämnande av en begäran om handräckning eller rättslig hjälp i enlighet med den nationella lagstiftningen när dessa uppgifter överensstämmer,

| c) | registrering i enlighet med artikel 30. |
| --- | --- |

c)

registrering i enlighet med artikel 30.

Den medlemsstat som administrerar uppgifterna får behandla uppgifter som översänts till den i enlighet med artiklarna 3, 4 och 9 endast om det är nödvändigt för att göra en jämförelse, svara på en automatisk sökning eller göra en registrering enligt artikel 30. Efter det att jämförelsen av uppgifter avslutats eller den automatiska sökningen besvarats skall de uppgifter som översänts omedelbart utplånas, om det inte är nödvändigt med en ytterligare behandling av dem för de syften som anges i punkterna 2 och 3 i första stycket.

3.   Den medlemsstat som administrerar uppgifterna får använda uppgifter som översänts i enlighet med artikel 12 endast om det är nödvändigt för besvarande av en automatisk sökning eller för registrering i enlighet med artikel 30. Efter det att den automatiska sökningen besvarats skall de uppgifter som översänts omedelbart utplånas, om det inte är nödvändigt med en ytterligare behandling av dem för registrering i enlighet med artikel 30. Den mottagande medlemsstaten får använda de uppgifter som erhållits under sökningen endast för det förfarande på grundval av vilket sökningen skett.

Artikel 27

Behöriga myndigheter

Översända personuppgifter får endast behandlas av de myndigheter, organ och domstolar som ansvarar för en uppgift i enlighet med syftena i artikel 26. Särskilt får uppgifter översändas till andra myndigheter endast med den översändande medlemsstatens förhandstillstånd och i enlighet med den mottagande medlemsstatens nationella lagstiftning.

Artikel 28

Uppgifternas korrekthet, aktualitet och lagringstid

1.   Medlemsstaterna skall säkerställa att personuppgifterna är korrekta och aktuella. Om det genom ett meddelande från den berörda personen eller på annat sätt visar sig att felaktiga uppgifter eller uppgifter som inte borde ha översänts har översänts, skall den eller de mottagande medlemsstaterna omedelbart underrättas om detta. Den eller de berörda medlemsstaterna skall vara skyldiga att rätta eller utplåna uppgifterna. Även i övriga fall skall översända personuppgifter rättas om det framgår att de är felaktiga. Om det mottagande organet har skäl att anta att de översända uppgifterna är felaktiga eller bör utplånas skall den utan dröjsmål underrätta det översändande organet om detta.

2.   Uppgifter vars korrekthet den berörda personen bestrider och vars korrekthet eller felaktighet inte kan fastställas skall märkas, i enlighet med medlemsstaternas nationella lagstiftning, på begäran av den person som uppgifterna berör. Om en sådan märkning har använts får denna avlägsnas, i enlighet med medlemsstaternas nationella lagstiftning, endast med den berörda personens medgivande eller genom beslut av en behörig domstol eller en oberoende myndighet som ansvarar för övervakningen av dataskyddet.

3.   Översända personuppgifter skall utplånas om de inte borde ha översänts eller mottagits. Uppgifter som har översänts och mottagits korrekt skall utplånas

| a) | om de inte eller inte längre är nödvändiga för det syfte för vilket de översänts; om personuppgifterna har översänts utan begäran skall det mottagande organet omedelbart kontrollera om de är nödvändiga med tanke på de syften för vilka de översändes, |
| --- | --- |

a)

om de inte eller inte längre är nödvändiga för det syfte för vilket de översänts; om personuppgifterna har översänts utan begäran skall det mottagande organet omedelbart kontrollera om de är nödvändiga med tanke på de syften för vilka de översändes,

| b) | efter det att den tidsfrist som fastställs för lagring av uppgifterna enligt den översändande medlemsstatens nationella lagstiftning har löpt ut, när det översändande organet har informerat det mottagande organet om den maximala lagringstiden i samband med att uppgifterna översändes. |
| --- | --- |

b)

efter det att den tidsfrist som fastställs för lagring av uppgifterna enligt den översändande medlemsstatens nationella lagstiftning har löpt ut, när det översändande organet har informerat det mottagande organet om den maximala lagringstiden i samband med att uppgifterna översändes.

I stället för att utplånas skall uppgifterna spärras i enlighet med den nationella lagstiftningen om det finns skäl att anta att en utplåning skulle skada den berörda personens intressen. Spärrade uppgifter får endast översändas eller användas i det syfte som lett till att utplåningen förhindrades.

Artikel 29

Tekniska och organisatoriska åtgärder för säkerställande av dataskydd och datasäkerhet

1.   De översändande och mottagande organen skall vidta åtgärder så att personuppgifter skyddas effektivt mot oavsiktlig eller otillåten utplåning, oavsiktlig förlust, obehörig tillgång, obehörig eller oavsiktlig ändring och obehörigt offentliggörande.

2.   De tekniska detaljerna för det automatiska sökningsförfarandet skall fastställas i de genomförandeåtgärder som avses i artikel 34, som garanterar att

| a) | åtgärder som motsvarar den senaste tekniken vidtas för att säkerställa dataskydd och datasäkerhet, särskilt uppgifternas konfidentialitet och integritet, |
| --- | --- |

a)

åtgärder som motsvarar den senaste tekniken vidtas för att säkerställa dataskydd och datasäkerhet, särskilt uppgifternas konfidentialitet och integritet,

| b) | krypterings- och autentifieringsmetoder som erkänns av de behöriga myndigheterna används när allmänt tillgängliga nät utnyttjas, och |
| --- | --- |

b)

krypterings- och autentifieringsmetoder som erkänns av de behöriga myndigheterna används när allmänt tillgängliga nät utnyttjas, och

| c) | det i enlighet med artikel 30.2, 31.4 och 31.5 kontrolleras att sökningarna är tillåtna. |
| --- | --- |

c)

det i enlighet med artikel 30.2, 31.4 och 31.5 kontrolleras att sökningarna är tillåtna.

Artikel 30

Registrering och dokumentation, särskilda bestämmelser om automatiskt och icke-automatiskt översändande

1.   Varje medlemsstat skall garantera att varje icke-automatiskt översändande och varje icke-automatiskt mottagande av personuppgifter i det organ som administrerar databasen och i det mottagande organet registreras för att kontrollera att sändningen är tillåten. Registreringen skall omfatta följande uppgifter:

| a) | Skälet till översändandet. |
| --- | --- |

a)

Skälet till översändandet.

| b) | De översända uppgifterna. |
| --- | --- |

b)

De översända uppgifterna.

| c) | Datum för översändandet. |
| --- | --- |

c)

Datum för översändandet.

| d) | Namn eller sifferbeteckning på det mottagande organet och det organ som administrerar databasen. |
| --- | --- |

d)

Namn eller sifferbeteckning på det mottagande organet och det organ som administrerar databasen.

2.   För automatisk sökning av uppgifter i enlighet med artiklarna 3, 9 och 12 och för automatisk jämförelse i enlighet med artikel 4 skall följande gälla:

| a) | En automatisk sökning eller jämförelse får endast genomföras av de tjänstemän vid nationella kontaktställen som särskilt bemyndigats att göra detta. En förteckning över de tjänstemän som bemyndigats att genomföra automatiska sökningar eller jämförelser skall på begäran ställas till förfogande för de övervakningsmyndigheter som avses i punkt 5 och de övriga medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

En automatisk sökning eller jämförelse får endast genomföras av de tjänstemän vid nationella kontaktställen som särskilt bemyndigats att göra detta. En förteckning över de tjänstemän som bemyndigats att genomföra automatiska sökningar eller jämförelser skall på begäran ställas till förfogande för de övervakningsmyndigheter som avses i punkt 5 och de övriga medlemsstaterna.

| b) | Varje medlemsstat skall garantera att varje översändande och mottagande av personuppgifter i det organ som administrerar databasen och i det mottagande organet registreras tillsammans med uppgift om huruvida sökningen lett till en träff eller inte. Denna registrering skall omfatta följande uppgifter:






  i) | Översända uppgifter. |
| --- | --- | --- |

b)

Varje medlemsstat skall garantera att varje översändande och mottagande av personuppgifter i det organ som administrerar databasen och i det mottagande organet registreras tillsammans med uppgift om huruvida sökningen lett till en träff eller inte. Denna registrering skall omfatta följande uppgifter:

i)

Översända uppgifter.

| ii) | Datum och exakt tidpunkt för översändandet. |
| --- | --- |

ii)

Datum och exakt tidpunkt för översändandet.

| iii) | Namn eller sifferbeteckning på det mottagande organet och det organ som administrerar databasen. |
| --- | --- |

iii)

Namn eller sifferbeteckning på det mottagande organet och det organ som administrerar databasen.

Det mottagande organet skall dessutom registrera sökningens eller översändandets syfte samt en identitetsuppgift för den tjänsteman som initierade sökningen eller översändandet.

3.   Det registrerande organet skall på begäran utan dröjsmål delge den berörda medlemsstatens behöriga dataskyddsorgan de registrerade uppgifterna, dock senast fyra veckor efter det att begäran inkom. De registrerade uppgifterna får endast användas för följande ändamål:

| a) | Övervakning av dataskydd. |
| --- | --- |

a)

Övervakning av dataskydd.

| b) | Garanterande av datasäkerheten. |
| --- | --- |

b)

Garanterande av datasäkerheten.

4.   De registrerade uppgifterna skall med hjälp av lämpliga åtgärder skyddas mot obehörig användning och andra former av missbruk och lagras i två år. När lagringstiden har löpt ut skall de registrerade uppgifterna utan dröjsmål utplånas.

5.   Den rättsliga övervakningen av översändande och mottagande av personuppgifter skall ankomma på de oberoende dataskyddsmyndigheterna i varje medlemsstat. I enlighet med den nationella lagstiftningen kan var och en hos dessa organ ansöka om en granskning av lagligheten beträffande behandlingen av sina personuppgifter. Dessa organ och de organ som ansvarar för registreringen skall även oberoende av ovan nämnda ansökningar göra stickprov för att kontrollera översändningarnas laglighet med hjälp av berörda dokument.

De oberoende dataskyddsmyndigheterna skall förvara resultaten av dessa kontroller för granskning i 18 månader. Efter denna tidsfrist skall de utplånas omedelbart. Varje dataskyddsorgan kan anmodas av den oberoende dataskyddsmyndigheten i en annan medlemsstat att utöva sina befogenheter i enlighet med den nationella lagstiftningen. Medlemsstaternas oberoende dataskyddsmyndigheter skall utföra de inspektioner som är nödvändiga för det ömsesidiga samarbetet, särskilt genom utbyte av relevant information.

Artikel 31

Berörda personers rätt till information och skadestånd

1.   På begäran av den i enlighet med nationell lagstiftning berörda personen skall denna person som bevisar sin identitet, utan oskäliga avgifter, i en allmänt förståelig form och utan oacceptabla dröjsmål, i enlighet med nationell lagstiftning informeras om de uppgifter om denna person som har varit föremål för behandling, liksom om uppgifternas ursprung, mottagare eller kategori av mottagare, det avsedda ändamålet med behandlingen och dess rättsliga grund. Dessutom skall den person som uppgifterna berör ha rätt att kräva att felaktiga uppgifter korrigeras och att uppgifter som behandlats på otillbörligt sätt utplånas. Medlemsstaterna skall dessutom säkerställa att den person som uppgifterna berör, då personens rättigheter avseende dataskydd kränkts, kan överklaga hos en oavhängig domstol enligt artikel 6.1 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna eller hos en oberoende tillsynsmyndighet enligt artikel 28 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4), och att personen ges möjlighet att kräva skadestånd eller annan ersättning. De närmare bestämmelserna för förfarandet för att hävda dessa rättigheter och skälen till begränsning av tillgången skall följa den tillämpliga nationella lagstiftningen i den medlemsstat där personen i fråga hävdar sina rättigheter.

2.   När ett organ i en medlemsstat har översänt personuppgifter i enlighet med detta beslut, kan den mottagande myndigheten i en annan medlemsstat inte hänvisa till att de översända uppgifterna var felaktiga för att undgå sitt ansvar gentemot den skadelidande i enlighet med den nationella lagstiftningen. Om det mottagande organet döms att betala skadestånd på grund av dess användning av översända felaktiga uppgifter skall det översändande organet ersätta det mottagande organets skadeståndsbetalning till fullt belopp.

Artikel 32

Information på begäran av medlemsstaterna

Den mottagande medlemsstaten skall ge den översändande medlemsstaten information om behandlingen av de översända uppgifterna och de resultat som erhållits.

KAPITEL 7

GENOMFÖRANDE OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 33

Förklaringar

1.   För genomförandet av detta beslut skall varje medlemsstat lämna förklaringar till rådets generalsekretariat i samband med översändandet av texten till de bestämmelser genom vilka de skyldigheter som den åläggs enligt detta beslut införlivas med den nationella lagstiftningen enligt artikel 37.2.

2.   Förklaringar som har lämnats i enlighet med punkt 1 får när som helst ändras genom en förklaring som lämnas till rådets generalsekretariat. Rådets generalsekretariat skall vidarebefordra alla mottagna förklaringar till medlemsstaterna och kommissionen.

Artikel 34

Genomförandeåtgärder

Rådet skall besluta om de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut på unionsnivå i enlighet med förfarandet i artikel 34.2 c andra meningen i EU-fördraget.

Artikel 35

Kostnader

Varje medlemsstat skall ansvara för de driftskostnader som dess egna myndigheter ådrar sig i samband med genomförandet av detta beslut. I särskilda fall får de berörda medlemsstaterna komma överens om avvikande arrangemang.

Artikel 36

Förhållandet till andra instrument

1.   Medlemsstaterna får fortsätta att tillämpa bilaterala eller multilaterala avtal eller överenskommelser som rör tillämpningsområdet för detta beslut och som är i kraft den dag då det antas, förutsatt att dessa avtal eller överenskommelser gör det möjligt att utvidga eller bredda målen för detta beslut. För de berörda medlemsstaterna skall de tillämpliga bestämmelserna i detta beslut tillämpas i stället för de bestämmelser om tillämpningsområdet för detta beslut som ingår i Prümfördraget. Varje artikel eller del av en artikel i Prümfördraget som inte motsvaras av en bestämmelse i detta beslut vilken tillämpas i stället för Prümfördraget skall fortsätta att tillämpas mellan de fördragsslutande parterna i Prümfördraget.

2.   Medlemsstaterna får ingå eller låta träda i kraft bilaterala eller multilaterala avtal eller andra överenskommelser som rör tillämpningsområdet för detta beslut efter det att det har trätt i kraft, förutsatt att dessa avtal eller överenskommelser gör det möjligt att utvidga eller bredda målen för detta beslut.

3.   De avtal och överenskommelser som avses i punkterna 1 och 2 får inte påverka förbindelserna med de medlemsstater som inte är parter i dem.

4.   Medlemsstaterna skall inom [... år] efter det att detta beslut fått verkan underrätta rådet och kommissionen om de befintliga avtal eller överenskommelser enligt punkt 1 som de vill fortsätta att tillämpa.

5.   Medlemsstaterna skall också underrätta rådet och kommissionen om alla nya avtal eller överenskommelser enligt punkt 2 inom tre månader efter undertecknandet eller, om det gäller instrument som undertecknades innan detta beslut antogs, inom tre månader efter deras ikraftträdande.

6.   Ingenting i detta beslut skall påverka bilaterala eller multilaterala avtal eller överenskommelser mellan medlemsstaterna och tredjeländer.

Artikel 37

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att följa bestämmelserna i detta beslut inom [... år] efter det att beslutet har fått verkan.

2.   Medlemsstaterna skall till rådets generalsekretariat och kommissionen överlämna texten till de bestämmelser genom vilka de skyldigheter som de åläggs enligt detta beslut införlivas med den nationella lagstiftningen. I samband med detta får varje medlemsstat meddela att den omedelbart kommer att tillämpa detta beslut i förbindelserna med de medlemsstater som har lämnat samma meddelande.

3.   På grundval av detta och annan information som medlemsstaterna gjort tillgänglig på begäran skall kommissionen lägga fram en rapport för rådet [senast tre år efter det att beslutet fått verkan] om genomförandet av detta beslut samt förslag till vidareutveckling.

Artikel 38

Tillämpning

Detta beslut får verkan [... dagar] efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den ...

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den [...] (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 386, 29.12.2006, s. 89.

2

(3)  EGT L 164, 22.6.2002, s. 3.

3

(4)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

4

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/46

---

Eurons växelkurs (1)

27 mars 2007

(2007/C 71/14)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3347 |
| JPY | japansk yen | 157,91 |
| DKK | dansk krona | 7,4504 |
| GBP | pund sterling | 0,67900 |
| SEK | svensk krona | 9,3182 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6211 |
| ISK | isländsk krona | 88,28 |
| NOK | norsk krona | 8,1270 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5805 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,986 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 247,56 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7097 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8705 |
| RON | rumänsk leu | 3,3618 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,591 |
| TRY | turkisk lira | 1,8538 |
| AUD | australisk dollar | 1,6490 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5429 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,4288 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8579 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0242 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 255,62 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,6829 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,3218 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3765 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 173,13 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6054 |
| PHP | filippinsk peso | 64,079 |
| RUB | rysk rubel | 34,6960 |
| THB | thailändsk baht | 43,200 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3347

JPY

japansk yen

157,91

DKK

dansk krona

7,4504

GBP

pund sterling

0,67900

SEK

svensk krona

9,3182

CHF

schweizisk franc

1,6211

ISK

isländsk krona

88,28

NOK

norsk krona

8,1270

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5805

CZK

tjeckisk koruna

27,986

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

247,56

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7097

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8705

RON

rumänsk leu

3,3618

SKK

slovakisk koruna

33,591

TRY

turkisk lira

1,8538

AUD

australisk dollar

1,6490

CAD

kanadensisk dollar

1,5429

HKD

Hongkongdollar

10,4288

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8579

SGD

singaporiansk dollar

2,0242

KRW

sydkoreansk won

1 255,62

ZAR

sydafrikansk rand

9,6829

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,3218

HRK

kroatisk kuna

7,3765

IDR

indonesisk rupiah

12 173,13

MYR

malaysisk ringgit

4,6054

PHP

filippinsk peso

64,079

RUB

rysk rubel

34,6960

THB

thailändsk baht

43,200

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/47

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/15)

| Stöd nr | XT 8/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Kärnten |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Richtlinie Forschung, Technologieentwicklung und Innovation (FTI) |
| Rättslig grund | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 8,3 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen |
| Datum för genomförande | 18.1.2007 |
| Varaktighet | 30.6.2008 |
| Syfte | Allmän utbildning |
| Särskild utbildning |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Heuplatz 2 |
| A-9020 Klagenfurt |

Stöd nr

XT 8/07

Medlemsstat

Österrike

Region

Kärnten

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Richtlinie Forschung, Technologieentwicklung und Innovation (FTI)

Rättslig grund

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 8,3 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen

Datum för genomförande

18.1.2007

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Allmän utbildning

Särskild utbildning

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd

Den beviljande myndighetens namn och adress

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Heuplatz 2

A-9020 Klagenfurt

| Stöd nr | XT 9/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Kärnten |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Richtlinie Unternehmens- und Projektentwicklung |
| Rättslig grund | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 3,17 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen |
| Datum för genomförande | 18.1.2007 |
| Varaktighet | 30.6.2008 |
| Syfte | Allmän utbildning |
| Särskild utbildning |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Heuplatz 2 |
| A-9020 Klagenfurt |

Stöd nr

XT 9/07

Medlemsstat

Österrike

Region

Kärnten

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Richtlinie Unternehmens- und Projektentwicklung

Rättslig grund

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 3,17 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen

Datum för genomförande

18.1.2007

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Allmän utbildning

Särskild utbildning

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till utbildningsstöd

Den beviljande myndighetens namn och adress

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Heuplatz 2

A-9020 Klagenfurt

| Stöd nr | XT 17/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Steiermark |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Basierend auf dem Punkt 5.2 der Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06):






  — | Aktionsprogramm Qualifizierung von Fach-, Schlüssel- und Führungskräften in kleinsten, kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) |

Stöd nr

XT 17/07

Medlemsstat

Österrike

Region

Steiermark

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Basierend auf dem Punkt 5.2 der Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06):

—

Aktionsprogramm Qualifizierung von Fach-, Schlüssel- und Führungskräften in kleinsten, kleinen und mittleren Unternehmen (KMU)

| — | Aktionsprogramm Qualifizierung in Netzwerken |
| --- | --- |

—

Aktionsprogramm Qualifizierung in Netzwerken

| — | Aktionsprogramm Triality |
| --- | --- |

—

Aktionsprogramm Triality

Rättslig grund

Steiermärkisches Wirtschaftsförderungsgesetz LGBL. Nr. 14/2002 in der geltenden Fassung:

Allgemeine Rahmenrichtlinie für die Gewährung von Förderungen nach dem Steiermärkischen Wirtschaftsförderungsgesetz (Beschluss der Steiermärkischen Landesregierung vom 15.5.2000, GZ LBDWIP 13 Fo 7-00/46

Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 8 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.7 i förordningen

Datum för genomförande

31.1.2007

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Allmän utbildning, Särskild utbildning

Ekonomisk sektor

Jordbruk, Annan tillverkning, Alla tjänster, Andra transporttjänster, Finansiella tjänster, Andra tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Steirische Wirtschaftsförderungsges.m.b.H. |
| --- |
| Nikolaiplatz 2 |
| A-8020 Graz |
| annemarie.goetschl@sfg.at |
| erich.steiner@sfg.at |
| (34-316) 70 93-114 bzw. DW 115 |

Steirische Wirtschaftsförderungsges.m.b.H.

Nikolaiplatz 2

A-8020 Graz

annemarie.goetschl@sfg.at

erich.steiner@sfg.at

(34-316) 70 93-114 bzw. DW 115

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/49

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/16)

| Stöd nr | XS 4/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Terytorium całego kraju |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Wsparcie dla przedsiębiorstw dokonujących nowych inwestycji (SPO WKP 2.2.1) |
| Rättslig grund | Rozdział 3a rozporządzenia Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz. 2010 z 7 września 2004 r. z późn. zm.)
  Ustawa z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. nr 109, poz. 1158 z późn. zm.) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 174,8 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 15.11.2006 |
| Varaktighet | 30.6.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości |
| ul. Pańska 81/83 |
| PL-00-834 Warszawa |

Stöd nr

XS 4/07

Medlemsstat

Polen

Region

Terytorium całego kraju

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Wsparcie dla przedsiębiorstw dokonujących nowych inwestycji (SPO WKP 2.2.1)

Rättslig grund

Rozdział 3a rozporządzenia Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz. 2010 z 7 września 2004 r. z późn. zm.)

Ustawa z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. nr 109, poz. 1158 z późn. zm.)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 174,8 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

15.11.2006

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości

ul. Pańska 81/83

PL-00-834 Warszawa

| Stöd nr | XS 7/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Toscana |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Piano regionale dello sviluppo economico — Azione C «Sostegno dello sviluppo precompetitivo delle pmi industriali» |
| Rättslig grund | Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004
  Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005
  Decreto n. 5273 del 27.10.2006 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 25 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp:– |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.12.2006 |
| Varaktighet | 30.6.2007 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | All tillverkning, Andra tjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Toscana |
| Via di Novoli, 26 |
| I-50127 Firenze |

Stöd nr

XS 7/07

Medlemsstat

Italien

Region

Toscana

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Piano regionale dello sviluppo economico — Azione C «Sostegno dello sviluppo precompetitivo delle pmi industriali»

Rättslig grund

Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004

Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005

Decreto n. 5273 del 27.10.2006

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 25 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp:–

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.12.2006

Varaktighet

30.6.2007

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

All tillverkning, Andra tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Toscana

Via di Novoli, 26

I-50127 Firenze

| Stöd nr | XS 10/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Regione Liguria |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica e per la tutela ambientale |
| Rättslig grund | Deliberazione della Giunta regionale n. 1632 del 2.12.2006, concernente la modifica del Regolamento per la concessione delle agevolazioni previste dall'art. 11 della legge 27.10.1994, n. 598 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,6 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 2.1.2007 |
| Varaktighet | 30.6.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Liguria |
| Assessorato allo Sviluppo economico, Industria, Commercio, Commercio equo e solidale, Artigianato |
| Dipartimento Sviluppo Economico e Politiche dell'Occupazione |
| Via Fieschi 15 |
| I-16121 Genova |

Stöd nr

XS 10/07

Medlemsstat

Italien

Region

Regione Liguria

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica e per la tutela ambientale

Rättslig grund

Deliberazione della Giunta regionale n. 1632 del 2.12.2006, concernente la modifica del Regolamento per la concessione delle agevolazioni previste dall'art. 11 della legge 27.10.1994, n. 598

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,6 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

2.1.2007

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Liguria

Assessorato allo Sviluppo economico, Industria, Commercio, Commercio equo e solidale, Artigianato

Dipartimento Sviluppo Economico e Politiche dell'Occupazione

Via Fieschi 15

I-16121 Genova

| Stöd nr | XS 16/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | NUTS II Region Steiermark |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 |
| Rättslig grund | Steiermärkisches Tourismusgesetz 1992 i.d.F. vom 19.11.2002 sowie Richtlinie „Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 “(RSB vom 6.11.2006, GZ: FA12A-48.1.1.2006-2) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 1,8 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.1.2007 |
| Varaktighet | 30.6.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 12A gewerbliche Tourismus- und Innovationsförderung |
| Radetzkystraße 3 |
| A-8010 Graz |

Stöd nr

XS 16/07

Medlemsstat

Österrike

Region

NUTS II Region Steiermark

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013

Rättslig grund

Steiermärkisches Tourismusgesetz 1992 i.d.F. vom 19.11.2002 sowie Richtlinie „Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 “(RSB vom 6.11.2006, GZ: FA12A-48.1.1.2006-2)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 1,8 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.1.2007

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 12A gewerbliche Tourismus- und Innovationsförderung

Radetzkystraße 3

A-8010 Graz

| Stöd nr | XS 18/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Castilla y León |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal |
| Rättslig grund | Orden MAM/1861/2006, de 20 de noviembre, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones para la adquisición de maquinaria para la valorización energética de biomasa forestal.
  Orden MAM/1886/2006, de 22 de noviembre, por la que se convocan subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal (código reay med 012). |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,5 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 22.11.2006 |
| Varaktighet | 31.12.2007 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Annan tillverkning (Skogsbruk) |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Consejería de Medio Ambiente |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

Stöd nr

XS 18/07

Medlemsstat

Spanien

Region

Castilla y León

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal

Rättslig grund

Orden MAM/1861/2006, de 20 de noviembre, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones para la adquisición de maquinaria para la valorización energética de biomasa forestal.

Orden MAM/1886/2006, de 22 de noviembre, por la que se convocan subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal (código reay med 012).

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,5 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

22.11.2006

Varaktighet

31.12.2007

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Annan tillverkning (Skogsbruk)

Den beviljande myndighetens namn och adress

Consejería de Medio Ambiente

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| Stöd nr | XS 20/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Regione Veneto |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione — Legge 28.11.1965, n. 1329 |
| Rättslig grund | Deliberazione della Giunta Regionale n. 4347 del 28.12.2006 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 4 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och art. 5 i 6 förordningen |
| Datum för genomförande | 1.1.2007 |
| Varaktighet | 30.6.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Veneto |
| Assessorato alle Politiche dell'economia, dello sviluppo, della ricerca e dell'innovazione, delle politiche istituzionali — Direzione Industria |
| Corso del Popolo, 14 |
| I–30172 Venezia-Mestre |
| Tel. (39-041) 279 58 10 — Fax (39-041) 279 58 08 |
| e-mail: dir.industria@regione.veneto.it |

Stöd nr

XS 20/07

Medlemsstat

Italien

Region

Regione Veneto

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione — Legge 28.11.1965, n. 1329

Rättslig grund

Deliberazione della Giunta Regionale n. 4347 del 28.12.2006

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 4 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och art. 5 i 6 förordningen

Datum för genomförande

1.1.2007

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Veneto

Assessorato alle Politiche dell'economia, dello sviluppo, della ricerca e dell'innovazione, delle politiche istituzionali — Direzione Industria

Corso del Popolo, 14

I–30172 Venezia-Mestre

Tel. (39-041) 279 58 10 — Fax (39-041) 279 58 08

e-mail: dir.industria@regione.veneto.it

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/53

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/17)

| Stöd nr | XS 189/06 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | NUTSIII-Kode: 007, Bornholm |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Bornholms Erhvervsfond |
| Rättslig grund | Aktstykke 155 fra Handelsministeriet af 17/12 1971, godkendt 12/1 1972
  Aktstykke 365 fra Industriministeriet af 15/6 1993, godkendt 23/6 1993 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 0,0398 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.1.2007 |
| Varaktighet | — |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bornholms Erhvervsfond |
| Ullasvej 15 |
| DK-3700 Rønne |
| (45) 56 95 73 00 |
| info@bect.dk |
| http://www.bornholm.biz/raadgivning/bornholms_erhvervsfond.html |

Stöd nr

XS 189/06

Medlemsstat

Danmark

Region

NUTSIII-Kode: 007, Bornholm

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Bornholms Erhvervsfond

Rättslig grund

Aktstykke 155 fra Handelsministeriet af 17/12 1971, godkendt 12/1 1972

Aktstykke 365 fra Industriministeriet af 15/6 1993, godkendt 23/6 1993

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 0,0398 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.1.2007

Varaktighet

—

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bornholms Erhvervsfond

Ullasvej 15

DK-3700 Rønne

(45) 56 95 73 00

info@bect.dk

http://www.bornholm.biz/raadgivning/bornholms_erhvervsfond.html

| Stöd nr | XS 67/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Republiken Tjeckien |
| Region | Česká republika |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Příspěvek na poradenské služby poskytnuté v souvislosti se získáním certifikátu podle norem EN ISO 9001:2000 nebo EN ISO 14001:2004 nebo zavedení systému environmentálního managementu v souladu s požadavky Programu EMAS – program CERTIFIKACE |
| Rättslig grund | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 7,64 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.3.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2007 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s. |
| Jeruzalémská 4 |
| CZ-110 00 Praha 1 |

Stöd nr

XS 67/07

Medlemsstat

Republiken Tjeckien

Region

Česká republika

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Příspěvek na poradenské služby poskytnuté v souvislosti se získáním certifikátu podle norem EN ISO 9001:2000 nebo EN ISO 14001:2004 nebo zavedení systému environmentálního managementu v souladu s požadavky Programu EMAS – program CERTIFIKACE

Rättslig grund

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 7,64 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.3.2007

Varaktighet

31.12.2007

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s.

Jeruzalémská 4

CZ-110 00 Praha 1

| Stöd nr | XS 68/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Republiken Tjeckien |
| Region | Česká republika |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Dotace na designérské poradenské služby a na poradenské služby na vytvoření autorského díla externích konzultantů v programu DESIGN |
| Rättslig grund | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: R 0,36 miljonerEU; Totalt planerat stödbelopp: — |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 2.1.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2007 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Stöd nr

XS 68/07

Medlemsstat

Republiken Tjeckien

Region

Česká republika

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Dotace na designérské poradenské služby a na poradenské služby na vytvoření autorského díla externích konzultantů v programu DESIGN

Rättslig grund

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: R 0,36 miljonerEU; Totalt planerat stödbelopp: —

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

2.1.2007

Varaktighet

31.12.2007

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Stöd nr | XS 69/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Republiken Tjeckien |
| Region | Česká republika |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Dotace na marketingové informace, marketingové propagační materiály a na účast na výstavách a veletrzích v zahraničí v programu ALIANCE |
| Rättslig grund | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,36 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 2.1.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2007 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Stöd nr

XS 69/07

Medlemsstat

Republiken Tjeckien

Region

Česká republika

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Dotace na marketingové informace, marketingové propagační materiály a na účast na výstavách a veletrzích v zahraničí v programu ALIANCE

Rättslig grund

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,36 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

2.1.2007

Varaktighet

31.12.2007

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Stöd nr | XS 70/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Republiken Tjeckien |
| Region | Česká republika |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů do 7. rámcového programu EU výzkumu, technického rozvoje a demonstrací |
| Rättslig grund | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,182 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 2.1.2007 |
| Varaktighet | 15.12.2007 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Stöd nr

XS 70/07

Medlemsstat

Republiken Tjeckien

Region

Česká republika

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů do 7. rámcového programu EU výzkumu, technického rozvoje a demonstrací

Rättslig grund

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,182 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

2.1.2007

Varaktighet

15.12.2007

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Stöd nr | XS 80/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Ungern |
| Region | Nyugat-Dunántúl |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programja |
| Rättslig grund | Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 4/2007. (II.09.) sz. önkormányzati rendelete Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programjáról |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,8 miljoner HUF; Totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 9.2.2007 |
| Varaktighet | 30.6.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata |
| Kossuth u. 17-19. |
| H-8900 Zalaegerszeg |

Stöd nr

XS 80/07

Medlemsstat

Ungern

Region

Nyugat-Dunántúl

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programja

Rättslig grund

Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 4/2007. (II.09.) sz. önkormányzati rendelete Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programjáról

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,8 miljoner HUF; Totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

9.2.2007

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata

Kossuth u. 17-19.

H-8900 Zalaegerszeg

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/57

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter

(2007/C 71/18)

XA-nummer: XA 101/06

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provincie Limburg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet: Stichting Administratiekantoor Aandelen KnowHouse.

Rättslig grund: Algemene subsidieverordening 2004

Nadere subsidieregels ontwikkeling landelijk gebied

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget i form av enskilt stöd: Engångsbidrag från provinsen på 191 000 EUR. Maximalt 80 % kan betalas ut som förskott. Slututbetalning sker senast 2007.

Högsta stödnivå:: Den totala kostnaden beräknas till 382 000 EUR Det utbetalade stödbeloppet uppgår till 191 000 EUR. Detta är mindre än det tillåtna stödet på 100 000 EUR eller 50 % av de stödberättigande kostnaderna om detta är mer, per treårsperiod och stödmottagare. När det gäller konsulttjänster, de avgifter för tjänster som inte är av periodiskt återkommande slag eller rör företagets ordinarie driftsutgifter, t.ex. rutinmässig skatterådgivning, regelbunden juridisk rådgivning eller annonsering. Detta är förenligt med artikel 14.1, 14.2 c och 14.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1/2004.

I enlighet med den nya undantagsförordningen för jordbruket kan stöd på upp till 100 % betalas för rådgivning utförd av tredje part, samt för utgifter för tjänster som inte är av fortlöpande eller periodiskt återkommande art och som inte omfattas av företagets normala driftskostnader. Stödet tilldelas producenterna av KnowHouse B.V. i form av subventionerade tjänster. Därigenom uppfylls kriteriet att stödet inte får omfatta direkta ekonomiska betalningar till producenterna.

Datum för genomförande: Beslutet om bidraget kommer att sändas till förslagsställaren inom fyra veckor efter det att EU bekräftat mottagandet av denna anmälan.

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Från november 2005 till den 1 december 2009 (bokslut tidigare, men projekten kan fortlöpa till den 1 december 2009).

Stödets syfte: Stödet avser svar på faktafrågor och stöd till utvecklingsprojekt som är nödvändiga för innovation. Dessutom skall samhällsrelevanta kunskapsfrågor besvaras.

Målgruppen för detta stöd är alla jordbruksföretag och –organisationer som inleder innovationsåtgärder som främst får ekonomiska konsekvenser för Limburg. Alla delprojekt som syftar till produktionsökning utesluts från stödet. Inom ramen för artikel 14.2 c är sådan rådgivning till jordbruksföretag en tjänst som inte är av fortlöpande eller periodvist återkommande art och som inte omfattas av företagens normala driftskostnader.

Berörd(a) sektor(er): Stödet beviljas små och medelstora jordbruksföretag som är verksamma inom primär produktion av jordbruksprodukter.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Webbadress: www.limburg.nl

Stöd nummer: XA 114/06

Medlemsstat: Polen

Region: Województwo śląskie

Stödsystemets titel eller namn på det företag som erhåller individuellt stöd: Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna w Raciborzu

Rättslig grund: Ustawa dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. nr 62, poz. 627, z późniejszymi zmianami) — art. 405, art. 406 pkt 7 i 9, art. 409

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: Stödet betalas ut som mjukt lån på 53 016 PLN. Lånet betalas ut fram till den 15 december 2006. Lånet skall betalas tillbaka mellan januari 2008 och oktober 2013. Stödets bruttovärde (Bruttobidragsekvivalent, BBE) uppgår till 4 812,60 PLN.

Högsta tillåtna stödnivå: Stödnivån brutto är 6,35 %.

Datum för genomförande: Efter godkännande i form av en anmälan tillsammans med ett identifieringsnummer som visar att Europeiska kommissionen har erhållit denna sammanfattande information om det tilldelade individuella stödet.

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Beräknat – från november 2006 till oktober 2013.

Stödets syfte: Stödet syftar till modernisering av uppvärmningen av 3 byggnader (svinstia, verkstad och kontor) på jordbrukskollektivet i Racibórz genom följande byggnadsinsatser:

Stödet skall betalas ut enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1/2004 för investering i en modernisering av jordbrukskooperativets värmepanna och centralvärmesystemets varmvattenkretslopp. De stödberättigande åtgärderna omfattar investeringskostnader för den byggverksamhet som krävs för modernisering av värmepannor, rörledningar och element i centralvärmesystemet.

Berörd(a) sektor(er): Det enskilda bidraget betalas ut till en företagare som bedriver spannmålsodling och grishållning inom jordbrukssektorn.

Den beviljande myndighetens namn och adress: Stödet tilldelas av Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej w Katowicach (Vojvodskapets fond för skydd av miljön och vattenförvaltningen i Katowice), ulica Plebiscytowa 19, PL-40-035 Katowice.

Webbplats: www.wfosigw.katowice.pl

Ytterligare uppgifter: Det sammanlagda stödet (stödnivå brutto) beräknas i enlighet med den definition som anges i artikel 2.5 i kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Det utgör därför en procentandel av de stödberättigande kostnaderna.

Bruttostödsekvivalenten inom ramen för det mjuka lånet skall beräknas i enlighet med Polska ministerrådets dekret av den 11 augusti 2004 om metoden för beräkning av värdet av statliga stöd som beviljats i olika former (Rozporządzeniem Rady Ministrów z dnia 11 sierpnia 2004 r. w sprawie szczegółowego sposobu obliczania wartości pomocy publicznej udzielanej w różnych formach) (Polens officiella tidning nr 194, punkt 1983). Bruttostödsekvivalenten uppgår till 4 812,60 PLN.

Stödberättigande kostnader: 75 738 PLN.

Sammanlagt bruttostöd: 4 812,6/75 738 = 6,35 %

Stöd nr: XA 5/07

Medlemsstat: Frankrike

Region: Département de la Vendée

Benämning: Stöd till miljöinvesteringar på jordbruksföretag (oljepressar).

Rättslig grund:

| — | Artikel 4.3 b i kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 |
| --- | --- |

—

Artikel 4.3 b i kommissionens förordning (EG) nr 1/2004

| — | Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Convention-cadre entre le Département de la Vendée et l'État du 24 octobre 2006 |
| --- | --- |

—

Convention-cadre entre le Département de la Vendée et l'État du 24 octobre 2006

Stödordningens beräknade utgifter per år: 45 000 EUR.

Högsta stödnivå: 30 % av ett belopp på högst 15 000 EUR per oljepress.

Datum för genomförande: Så snart mottagningsbeviset från kommissionen har mottagits.

Varaktighet: Fem år från den dag då kommissionen mottar mottagningsbeviset.

Syfte: Stöd för förvärv under 2006 och 2007 av oljepressar drivna med ren vegetabilisk olja så att bruket av dieselolja kan ersättas inom denna produktion.

Stöden riktar sig till följande stömottagare:

Sammanslutningar av jordbrukare.

Kooperativ av brukare av jordbruksmaterial (CUMA).

Det är en förutsättning att stödmottagarnas företag är ekonomiskt bärkraftiga.

Stödbeloppen kommer i en första omgång att fastställas på grundval av den beräknade kostnaden vid det tillfälle då ansökan lämnas in.

Det faktiska stödet kommer att fastställas på grundval av kvitterade fakturor. Departementets förvaltning kan utföra dokumentkontroll såväl som kontroll på plats.

Om den faktiska uppköpskostnaden är lägre än den beräknade kostnaden vid det tillfälle då ansökan lämnades in till relevant myndighet, kommer stödet att minskas i förhållande till de faktiska utgifterna.

I omvänd situation kommer ingen ny beräkning av stödet att ske.

Stödmottagaren förbinder sig att använda stödet från departementet från och med det att beslutet meddelas och för det ändamål för vilket det tilldelats. Stödmottagaren förbinder sig vidare att varje år, under tre års tid, skicka in en teknisk rapport om driften av oljepressen.

Beslutet om beviljande av stöd måste föreligga innan åtgärden kan vidtas. I annat fall kan ansökan om stöd inte beviljas. Departementets stöd kommer att dras in helt och hållet av departemenets myndigheter om en formell underrättelse förblir obesvarad, och omedelbar återbetalning kan krävas om stödmottagaren inte tillhandahåller de styrkande handlingar som krävs. Om utgiften är av en art eller sker för ett ändamål som inte överensstämmer med kriterierna för beviljande av stödet, kan departementet kräva att stödet återbetalas.

Ett beslut om beviljande blir ogiltigt om materialet inte har införskaffats inom två år från och med det att beslutet meddelades. I detta fall dras stödet in automatiskt.

Under särskilda omständigheter och efter avtal med departementets myndigheter kan perioden för införskaffande av material förlängas med högst ett år, på villkor att förseningen inte beror på stödmottagaren och att ansökan om förlängning (tillsammans med styrkande handlingar) lämnas in två månader innan den ursprungliga giltighetstiden för stödet löper ut.

Berörda sektorer: Alla multifunktionella jordbruksföretag, via följande strukturer:

Sammanslutningar av jordbrukare.

Kooperativ av brukare av jordbruksmaterial (CUMA).

Den beviljande myndighetens namn och adress: Korrespondensadress:

Conseil Général de la Vendée

Direction de l'Environnement et de l'Aménagement

Service Agriculture et Pêche

40, rue Maréchal Foch

F-85923 LA ROCHE SUR YON CEDEX 9

Webbadress: www.vendee.fr (departementets hemsida) eller www.agricuture@vendee.fr

Beskrivningen kommer att uppdateras när detta undantag har registrerats hos Europeiska kommissionen.

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/60

---

Offentliggörande av medlemsstaters beslut att bevilja eller återkalla trafiktillstånd i enlighet med artikel 13.4 i rådets förordning (EEG) nr 2407/92 om tillståndsgivning för flygbolag (1)
   (2)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/19)

GREKLAND

Beviljade trafiktillstånd

Kategori A:   Trafiktillstånd utan de begränsningar som anges i artikel 5.7 a i förordning (EEG) nr 2407/92

| Flygbolagets namn | Flygbolagets adress | Har tillstånd att transportera | Beslutet gäller från och med |
| --- | --- | --- | --- |
| HELLENIC IMPERIAL AIRWAYS SA | Vouliagmenis Avenue 102 & Ermou |
| GR-16777 Hellinikon |

Flygbolagets namn

Flygbolagets adress

Har tillstånd att transportera

Beslutet gäller från och med

HELLENIC IMPERIAL AIRWAYS SA

Vouliagmenis Avenue 102 & Ermou

GR-16777 Hellinikon

passagerare, post, gods

22.1.2007

Kategori B:   Trafiktillstånd som omfattar de begränsningar som anges i artikel 5.7 a i förordning (EEG) nr 2407/92

| Flygbolagets namn | Flygbolagets adress | Har tillstånd att transportera | Beslutet gäller från och med |
| --- | --- | --- | --- |
| SWIFTAIR HELLAS AE | 5th km Spata — Loutsa Avenue — Athens International Airport — Building 17 |
| GR-19019 Spata |

Flygbolagets namn

Flygbolagets adress

Har tillstånd att transportera

Beslutet gäller från och med

SWIFTAIR HELLAS AE

5th km Spata — Loutsa Avenue — Athens International Airport — Building 17

GR-19019 Spata

passagerare, post, gods

29.1.2007

ÖSTERRIKE

Beviljade trafiktillstånd

Kategori B:   Trafiktillstånd som omfattar de begränsningar som anges i artikel 5.7 a i förordning (EEG) nr 2407/92

| Flygbolagets namn | Flygbolagets adress | Har tillstånd att transportera | Beslutet gäller från och med |
| --- | --- | --- | --- |
| BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH | Naglergasse 11 |
| A-1010 Wien |

Flygbolagets namn

Flygbolagets adress

Har tillstånd att transportera

Beslutet gäller från och med

BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH

Naglergasse 11

A-1010 Wien

passagerare, post, gods

28.2.2007

Återkallade tillstånd

Kategori B:   Trafiktillstånd som omfattar de begränsningar som anges i artikel 5.7 a i förordning (EEG) nr 2407/92

| Flygbolagets namn | Flygbolagets adress | Har tillstånd att transportera | Beslutet gäller från och med |
| --- | --- | --- | --- |
| BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH | Obere Donaustr. 37 |
| A-1020 Wien |

Flygbolagets namn

Flygbolagets adress

Har tillstånd att transportera

Beslutet gäller från och med

BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH

Obere Donaustr. 37

A-1020 Wien

passagerare, post, gods

28.2.2007

---

(1)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 1.

(2)  Meddelats Europeiska kommissionen innan den 31.8.2005.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/61

---

Inbudjan att inkomma med prosjektforslag for trafikomställningsåtgärder, åtgärder rörande höghastighetsleder till sjöss, trafikundvikande åtgärder, katalysatoråtgärder och åtgärder för gemensamt lärande inom ramen för det andra Marco Polo-programmet (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1692/2006, EUT L 328 den 24.11.2006, s. 1.).

(2007/C 71/20)

Europeiska kommissionen utlyser härmed ett ansökningsförfarande med möjlighet att lämna in projektförslag till 2007 års urvalsförfarande inom ramen för det andra Marco Polo-programmet. Sista ansökningsdag är den 4.6.2007.

Närmare upplysningar om ansökningsförfarandet och en vägledning för sökande, med förklaringar hur man lämnar in projektförslag, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/transport/marcopolo/guide_proposers/index_en.htm

Marco Polo-programmets help desk kan nås via e-post (tren-marco-polo@ec.europa.eu) och fax: (32-2) 296 37 65.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/62

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4614 – ED&F Man/Bromacom)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/21)

| 1. | Kommissionen mottog den 20 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken ED&F Man Group (”ED&F Man”, Förenade Kungariket), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över NV Bromacom (”Bromacom ”Nederländerna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 20 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken ED&F Man Group (”ED&F Man”, Förenade Kungariket), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över NV Bromacom (”Bromacom ”Nederländerna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | ED&F Man: Handel med råvaror, t ex kakao, socker, kaffe, bioenergiprodukter, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

ED&F Man: Handel med råvaror, t ex kakao, socker, kaffe, bioenergiprodukter,

| — | Bromacom: Handel med kakao. |
| --- | --- |

—

Bromacom: Handel med kakao.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4614 – ED&F Man/Bromacom, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4614 – ED&F Man/Bromacom, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/63

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4334 – Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/22)

| 1. | Kommissionen mottog den 19 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Owens Corning (”OC”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar kontroll över företaget Compagnie de Saint Gobains division för tillverkning av glasfiberförstärkningar och komposittyger genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag, Owens Corning-Vetrotex Reinforcements (”OCVR”). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 19 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Owens Corning (”OC”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar kontroll över företaget Compagnie de Saint Gobains division för tillverkning av glasfiberförstärkningar och komposittyger genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag, Owens Corning-Vetrotex Reinforcements (”OCVR”).

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Owens Corning: Tillverkning och försäljning av byggnadsmateriel och glasfiber-förstärkningar, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Owens Corning: Tillverkning och försäljning av byggnadsmateriel och glasfiber-förstärkningar,

| — | OCVR: Tillverkning och försäljning av glasfiberförstärkningar och komposittyger. |
| --- | --- |

—

OCVR: Tillverkning och försäljning av glasfiberförstärkningar och komposittyger.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4334 – Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4334 – Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 28.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 71/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 71/64

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4536 – Magneti Marelli/Concordia)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 71/23)

| 1. | Kommissionen mottog den 16 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Magneti Marelli Holding SpA (”Magneti Marelli”, Italien) som tillhör Fiat-koncernen, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Concordia Finance SA (”Concordia”, Luxemburg) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 16 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Magneti Marelli Holding SpA (”Magneti Marelli”, Italien) som tillhör Fiat-koncernen, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Concordia Finance SA (”Concordia”, Luxemburg) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Magneti Marelli: Tillverkning av högteknologiska komponenter och system för bilindustrin, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Magneti Marelli: Tillverkning av högteknologiska komponenter och system för bilindustrin,

| — | Concordia: Distribution av reservdelar på den oberoende eftermarknaden till bilindustrin. |
| --- | --- |

—

Concordia: Distribution av reservdelar på den oberoende eftermarknaden till bilindustrin.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4536 – Magneti Marelli/Concordia, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4536 – Magneti Marelli/Concordia, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---