# Euroopa Liidu C 70/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 70 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide27. märts 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 70

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide27. märts 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2007/C 070/01 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta | 1 |
| 2007/C 070/02 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta | 5 |
| 2007/C 070/03 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta | 9 |
| 2007/C 070/04 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta | 13 |
| 2007/C 070/05 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2011 kohta | 17 |
| 2007/C 070/06 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta | 21 |
| 2007/C 070/07 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta | 24 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2007/C 070/01

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta

1

2007/C 070/02

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta

5

2007/C 070/03

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta

9

2007/C 070/04

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta

13

2007/C 070/05

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2011 kohta

17

2007/C 070/06

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta

21

2007/C 070/07

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta

24

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 070/08 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 27 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 070/08

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

27

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 070/09 | Euro vahetuskurss | 35 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 070/10 | Õhutransporditeenustele piiratud liiklusõiguste andmise kord Slovaki Vabariigis | 36 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 070/09

Euro vahetuskurss

35

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 070/10

Õhutransporditeenustele piiratud liiklusõiguste andmise kord Slovaki Vabariigis

36

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 070/11 | Konkursikutse — EACEA/03/07 — Noored maailmas: koostöö muude riikidega kui Euroopa Liidu naaberriikidega — Programm Aktiivsed noored | 40 |
| 2007/C 070/12 | Konkursikutse — EACEA/02/07 — Noortevaldkonnas uuenduste ja kvaliteedi edendamiseks ettenähtud projektide konkursikutse — Programm Aktiivsed noored | 42 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2007/C 070/11

Konkursikutse — EACEA/03/07 — Noored maailmas: koostöö muude riikidega kui Euroopa Liidu naaberriikidega — Programm Aktiivsed noored

40

2007/C 070/12

Konkursikutse — EACEA/02/07 — Noortevaldkonnas uuenduste ja kvaliteedi edendamiseks ettenähtud projektide konkursikutse — Programm Aktiivsed noored

42

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta

(2007/C 70/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009.

| (2) | Programmi aluseks olnud makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv võrreldes 2006. aasta 5,4 %ga kahaneb pisut ja püsib ülejäänud programmiperioodi jooksul keskmiselt veidi üle 4,5 % tasemel. Praegu olemasolevate andmete põhjal näib see stsenaarium rajanevat usutavatel kasvuprognoosidel, kuigi laialdase elamuehituse järsk langus ja kinnisvarahinnad on olulised riskitegurid. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olnud makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv võrreldes 2006. aasta 5,4 %ga kahaneb pisut ja püsib ülejäänud programmiperioodi jooksul keskmiselt veidi üle 4,5 % tasemel. Praegu olemasolevate andmete põhjal näib see stsenaarium rajanevat usutavatel kasvuprognoosidel, kuigi laialdase elamuehituse järsk langus ja kinnisvarahinnad on olulised riskitegurid. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

| (3) | 2006. aasta programmis prognoositu kohaselt on valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2,3 % SKPst, võrreldes eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis nimetatud eelarvepuudujäägiga 0,6 % SKPst; keskvalitsuse viimased rahaandmed viitavad veelgi suuremale ülejäägile suuruses ligi 2,5 % SKPst. Oodatust paremad tulemused võrreldes eelmise aastaga pärinevad täiel määral tulude poolelt, mis kajastavad eelkõige kõrgele tõstetud elamuehitusmaksudega kinnisvaraturu jätkuvat kandejõudu ja vähemal määral SKP kasvu suurenemist, millel on samalaadne mõju tavamaksudele. Nominaalkulude hinnanguline tulemus on lähedane eelarvele. |
| --- | --- |

(3)

2006. aasta programmis prognoositu kohaselt on valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2,3 % SKPst, võrreldes eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis nimetatud eelarvepuudujäägiga 0,6 % SKPst; keskvalitsuse viimased rahaandmed viitavad veelgi suuremale ülejäägile suuruses ligi 2,5 % SKPst. Oodatust paremad tulemused võrreldes eelmise aastaga pärinevad täiel määral tulude poolelt, mis kajastavad eelkõige kõrgele tõstetud elamuehitusmaksudega kinnisvaraturu jätkuvat kandejõudu ja vähemal määral SKP kasvu suurenemist, millel on samalaadne mõju tavamaksudele. Nominaalkulude hinnanguline tulemus on lähedane eelarvele.

| (4) | Iirimaa keskpika perioodi eelarvestrateegia põhineb eelarve jätkusuutlikkuse säilitamisel, mille teostamiseks on oluline stabiilsuse ja kasvu paktist kinnipidamine. Ülejääki tuleb kava kohaselt säilitada kogu programmiperioodi jooksul, nii et see kahaneks prognoositud 2006. aasta algülejäägilt 2,3 % SKPst 2007. aastal 1,2 %ni ja väheneks seejärel järjest kuni 0,6 %ni 2009. aastal; esmane eelarveülejääk väheneb samamoodi prognoositud 2006. aasta 3,3 %lt SKPst 1,6 %ni SKPst 2009. aastal. Eelarvepuudujäägi vähendamine 2007. aastal on võimalik tänu kõrgematele kavandatud kulutustele, mis kajastub peamiselt kõrgemates sotsiaalsiiretes; 2008. ja 2009. aastal peaksid nii tulud kui kulud prognoosi järgi kahanema, kuid kulud vaid vähesel määral. 2006. aasta hinnangulise tasakaalu suur kasv, võrreldes eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi prognoosidega (kuni aastani 2008), mille põhjuseks on oodatust suuremad tulud, kantakse järgneval kahel aastal kahanevalt edasi tuludena ning eelarve alg- ja esmase ülejäägina, ilma et kavandatud kulutustes õieti mingeid muudatusi tehtaks. |
| --- | --- |

(4)

Iirimaa keskpika perioodi eelarvestrateegia põhineb eelarve jätkusuutlikkuse säilitamisel, mille teostamiseks on oluline stabiilsuse ja kasvu paktist kinnipidamine. Ülejääki tuleb kava kohaselt säilitada kogu programmiperioodi jooksul, nii et see kahaneks prognoositud 2006. aasta algülejäägilt 2,3 % SKPst 2007. aastal 1,2 %ni ja väheneks seejärel järjest kuni 0,6 %ni 2009. aastal; esmane eelarveülejääk väheneb samamoodi prognoositud 2006. aasta 3,3 %lt SKPst 1,6 %ni SKPst 2009. aastal. Eelarvepuudujäägi vähendamine 2007. aastal on võimalik tänu kõrgematele kavandatud kulutustele, mis kajastub peamiselt kõrgemates sotsiaalsiiretes; 2008. ja 2009. aastal peaksid nii tulud kui kulud prognoosi järgi kahanema, kuid kulud vaid vähesel määral. 2006. aasta hinnangulise tasakaalu suur kasv, võrreldes eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi prognoosidega (kuni aastani 2008), mille põhjuseks on oodatust suuremad tulud, kantakse järgneval kahel aastal kahanevalt edasi tuludena ning eelarve alg- ja esmase ülejäägina, ilma et kavandatud kulutustes õieti mingeid muudatusi tehtaks.

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) peaks prognooside kohaselt vähenema 2006. aastal pisut alla 3 % SKPst jäävalt ülejäägilt veidi üle 1,5 %-lisele ülejäägile aastaks 2009. Nagu eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis, on eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgiks struktuuriliselt tasakaalustatud positsioon, mida programmiga kogu programmiperioodi jooksul suures osas jätkata kavatsetakse. Kuna keskpika perioodi eesmärk ise on minimaalsest sihtmärgist ambitsioonikam (hinnanguline puudujääk umbes 1,25 % SKPst), peaks programmi struktuurse tasakaalu saavutamine andma kindlusvaru ülemäärast eelarvepuudujäägi vastu. Keskpika perioodi eesmärk mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKP kasvu arvestades. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) peaks prognooside kohaselt vähenema 2006. aastal pisut alla 3 % SKPst jäävalt ülejäägilt veidi üle 1,5 %-lisele ülejäägile aastaks 2009. Nagu eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis, on eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgiks struktuuriliselt tasakaalustatud positsioon, mida programmiga kogu programmiperioodi jooksul suures osas jätkata kavatsetakse. Kuna keskpika perioodi eesmärk ise on minimaalsest sihtmärgist ambitsioonikam (hinnanguline puudujääk umbes 1,25 % SKPst), peaks programmi struktuurse tasakaalu saavutamine andma kindlusvaru ülemäärast eelarvepuudujäägi vastu. Keskpika perioodi eesmärk mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKP kasvu arvestades.

| (6) | Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühest küljest võib makromajanduslik olukord pärast eeldatust ilmselt tugevamat lähtepositsiooni areneda prognoositust halvemini ja sellega seoses võivad ka teatavad tuluallikad, eriti need, mis on kõige lähemalt seotud elamumajandusturuga, oluliselt nõrgeneda. Teisest küljest on kõigi ülejäänud tulude prognoos ettevaatlik ja kulud on viimastel aastatel püsinud kavandatud tasemel või selle lähedal. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühest küljest võib makromajanduslik olukord pärast eeldatust ilmselt tugevamat lähtepositsiooni areneda prognoositust halvemini ja sellega seoses võivad ka teatavad tuluallikad, eriti need, mis on kõige lähemalt seotud elamumajandusturuga, oluliselt nõrgeneda. Teisest küljest on kõigi ülejäänud tulude prognoos ettevaatlik ja kulud on viimastel aastatel püsinud kavandatud tasemel või selle lähedal.

| (7) | Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarveseisund piisav, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks annab see kogu perioodi jaoks piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst. Eelarvepoliitika seisund on aastateks 2008 ja 2009 kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. 2007. aastal struktuurne tasakaal siiski väheneb tunduvalt, tuues kaasa riski, et programmi eelarvepoliitika seisund võib olla sel aastal protsükliline, kui tegu peaks olema majanduses valitsevate soodsate aegadega; sellist olukorda tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt vältida. |
| --- | --- |

(7)

Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarveseisund piisav, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks annab see kogu perioodi jaoks piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst. Eelarvepoliitika seisund on aastateks 2008 ja 2009 kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. 2007. aastal struktuurne tasakaal siiski väheneb tunduvalt, tuues kaasa riski, et programmi eelarvepoliitika seisund võib olla sel aastal protsükliline, kui tegu peaks olema majanduses valitsevate soodsate aegadega; sellist olukorda tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt vältida.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt langenud 2006. aastal umbes 25 %le SKPst, mis on tunduvalt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest (60 % SKPst). Programmis prognoositakse võla suhte vähenemist programmiperioodil veel kolme protsendi võrra. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt langenud 2006. aastal umbes 25 %le SKPst, mis on tunduvalt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest (60 % SKPst). Programmis prognoositakse võla suhte vähenemist programmiperioodil veel kolme protsendi võrra.

| (9) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Iirimaal ELi keskmisest märgatavalt suurem; seda põhjustab peamiselt nooremaealine elanikkond ja seetõttu pensionikulutuste osatähtsuse oluline suurenemine SKPs eelolevatel kümnenditel, mida mõjutab osaliselt pensionisüsteemi vananemine. Esialgne, võrreldes 2005. aastaga paranenud eelarveolukord aitab oluliselt kaasa elanikkonna vananemise prognoositud pikaajalist mõju eelarvele vähendada, kuid sellest ei piisa elanikkonna vananemisest tingitud suurenenud kulude täielikuks katmiseks. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpikal perioodil ja meetmete rakendamine vanusega seotud kulude olulise kasvu pärssimiseks peaksid, nagu programmis märgitud, aitama vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Iirimaa rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid tunduvad üldiselt olevat keskmised. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Iirimaal ELi keskmisest märgatavalt suurem; seda põhjustab peamiselt nooremaealine elanikkond ja seetõttu pensionikulutuste osatähtsuse oluline suurenemine SKPs eelolevatel kümnenditel, mida mõjutab osaliselt pensionisüsteemi vananemine. Esialgne, võrreldes 2005. aastaga paranenud eelarveolukord aitab oluliselt kaasa elanikkonna vananemise prognoositud pikaajalist mõju eelarvele vähendada, kuid sellest ei piisa elanikkonna vananemisest tingitud suurenenud kulude täielikuks katmiseks. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpikal perioodil ja meetmete rakendamine vanusega seotud kulude olulise kasvu pärssimiseks peaksid, nagu programmis märgitud, aitama vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Iirimaa rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid tunduvad üldiselt olevat keskmised.

| (10) | Stabiilsusprogramm ei sisalda riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Samuti ei esitata selles süstemaatilist teavet riiklikus reformiprogrammis sisalduvate põhiliste reformide otseste kulude või kokkuhoiu kohta eelarves ning selle eelarveprognoosides ei võeta otseselt arvesse riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud riigi rahanduse alased meetmed on siiski kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Mõlemas programmis on nimelt ette nähtud ambitsioonikate plaanide rakendamine infrastruktuuri parandamiseks eriti 2007. aasta jaanuaris avaldatud riikliku arengukava taustal, samas kui stabiilsusprogramm täiendab riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmeid üksikasjaliku kirjeldusega meetmetest, mis peaksid tõhustama maksude kogumist ja kulude haldamisel raha väärtust suurendama. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm ei sisalda riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Samuti ei esitata selles süstemaatilist teavet riiklikus reformiprogrammis sisalduvate põhiliste reformide otseste kulude või kokkuhoiu kohta eelarves ning selle eelarveprognoosides ei võeta otseselt arvesse riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud riigi rahanduse alased meetmed on siiski kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Mõlemas programmis on nimelt ette nähtud ambitsioonikate plaanide rakendamine infrastruktuuri parandamiseks eriti 2007. aasta jaanuaris avaldatud riikliku arengukava taustal, samas kui stabiilsusprogramm täiendab riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmeid üksikasjaliku kirjeldusega meetmetest, mis peaksid tõhustama maksude kogumist ja kulude haldamisel raha väärtust suurendama.

| (11) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. |
| --- | --- |

(11)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammi tegevusjuhistes ette nähtud andmevajaduste osas on programmis esitatud kõik nõutud ja enamik vabatahtlikke andmeid (2). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammi tegevusjuhistes ette nähtud andmevajaduste osas on programmis esitatud kõik nõutud ja enamik vabatahtlikke andmeid (2).

Nõukogu leiab, et keskpika perioodi eelarveseisund on stabiilne ning eelarvestrateegia on heaks näiteks stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast eelarvepoliitikast. Siiski oleks mõistlik jätta manööverdamisruumi võimalike muutuste puhuks praeguses kasvustruktuuris, milles peamist osa on etendanud suur areng elamumajandussektoris.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut, eriti vanusega seotud kulutuste prognoositud kasvu, kutsub nõukogu Iirimaad üles jätkama meetmete rakendamist riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tõhustamiseks ja protsüklilise poliitika vältimiseks tulevastel aastatel.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutuse %) | SP dets 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |
| KOM nov 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | puudub |
| SP dets 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |
| KOM nov 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | puudub |
| SP dets 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2006 (3) | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 |
| KOM nov 2006 (7) | – 0,5 | – 1,4 | – 1,9 | – 2,7 | puudub |
| SP dets 2005 (3) | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |
| KOM nov 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | puudub |
| SP dets 2005 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | puudub |
| SP dets 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 (3) | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | puudub |
| SP dets 2005 (3) | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (4)

  (% SKPst) | SP dets 2006 (5) | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov 2006 (6) | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | puudub |
| SP dets 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |
| KOM nov 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | puudub |
| SP dets 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | puudub |
| Allikas:

  Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKP

(muutuse %)

SP dets 2006

5,5

5,4

5,3

4,6

4,1

KOM nov 2006

5,5

5,3

5,3

4,3

puudub

SP dets 2005

4,6

4,8

5,0

4,8

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2006

2,2

2,7

2,6

2,0

1,7

KOM nov 2006

2,2

2,9

2,7

2,2

puudub

SP dets 2005

2,2

2,0

2,0

1,8

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2006 (3)

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

KOM nov 2006 (7)

– 0,5

– 1,4

– 1,9

– 2,7

puudub

SP dets 2005 (3)

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

1,1

2,3

1,2

0,9

0,6

KOM nov 2006

1,1

1,2

0,9

0,4

puudub

SP dets 2005

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

2,1

3,3

2,3

1,8

1,6

KOM nov 2006

2,1

2,2

1,9

1,4

puudub

SP dets 2005

1,5

0,6

0,4

0,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006 (3)

1,3

2,8

1,8

1,8

1,6

KOM nov 2006

1,3

1,7

1,6

1,5

puudub

SP dets 2005 (3)

0,8

0,2

0,1

0,1

puudub

Struktuurne tasakaal (4)

(% SKPst)

SP dets 2006 (5)

1,6

2,7

1,8

1,8

1,6

KOM nov 2006 (6)

1,6

1,7

1,6

1,5

puudub

SP dets 2005

0,8

0,2

0,1

0,1

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2006

27,4

25,1

23,0

22,4

21,9

KOM nov 2006

27,4

25,8

24,4

23,6

puudub

SP dets 2005

28,0

28,0

28,2

28,3

puudub

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Puuduvad andmed eratarbimise, avaliku sektori tarbimise ja investeeringute deflaatorite kohta, erasektori netolaenuandmise/-võtmise kohta, valitsussektori kulutuste kohta ülesannete lõikes ja valitsemissektori võlgade lahtiseletamise osas.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(5)  Ühekordsed ja muud ajutised meetmed -0,3 % SKPst 2005. aastal (eeldatav: vt märkus 4) ja 0,1 % SKPst 2006. aastal (esitatud programmis); aastate 2007–2009 kohta programmis teavet ei esitata.

(6)  Ühekordsed ja muud ajutised meetmed võetud komisjoni talituste majandusprognoosidest 2006. a sügisel (-0,3 % SKPst 2005. aastal, st ülejääki vähendav).

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % ja 5,2 % kasvul vastavalt aastatel 2005–2008.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/5

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta

(2007/C 70/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Saksamaa stabiilsusprogrammi ajakohastatud versiooni, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Saksamaa stabiilsusprogrammi ajakohastatud versiooni, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010.

| (2) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt aeglustub tegelik SKP kasv 2007. aastal võrreldes 2006. aasta 2,3 %-ga ajutiselt 1,4 %-le, misjärel see peaks ülejäänud programmi ajaks jääma keskmiselt 1,75 % tasemele. Praegu kättesaadava teabe alusel (viimase ametliku hinnangu kohaselt oli 2006. aastal SKP kasv 2,7 %) põhineb kõnealune stsenaarium usutavatel prognoosidel kuni 2008. aastani ning peale seda kergelt soodsamatel eeldustel võrreldes komisjoni potentsiaalse majanduskasvu prognoosidega. Programmi prognooside kohaselt on inflatsioon suur. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt aeglustub tegelik SKP kasv 2007. aastal võrreldes 2006. aasta 2,3 %-ga ajutiselt 1,4 %-le, misjärel see peaks ülejäänud programmi ajaks jääma keskmiselt 1,75 % tasemele. Praegu kättesaadava teabe alusel (viimase ametliku hinnangu kohaselt oli 2006. aastal SKP kasv 2,7 %) põhineb kõnealune stsenaarium usutavatel prognoosidel kuni 2008. aastani ning peale seda kergelt soodsamatel eeldustel võrreldes komisjoni potentsiaalse majanduskasvu prognoosidega. Programmi prognooside kohaselt on inflatsioon suur.

| (3) | 2006. aastal ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk vastavalt riikliku statistikaameti esialgsele hinnangule 2,1 %-ni SKPst (hiljem korrigeeriti 1,9 %-le), võrreldes stabiilsusprogrammi eelmise versiooni eesmärgiga 3,3 % SKPst. Valitsus sai ootamatult suurt maksutulu, mida vastavalt stabiilsuse- ja kasvupaktile ei kulutatud 2006. aastal. Maksukoorem (st sotsiaal- ja muudest maksudest saadud tulu) kasvab prognooside kohaselt 2006. aastal 40 %ni SKPst, mis on umbes 1 % SKPst rohkem eelmises versioonis prognoositust. Valitsemissektori kogukulud hoiti 2006. aastal kontrolli all. Veidi piiratum eelarve täitmine tuleneb valuutaülekannete vähenemisest, mis on peamiselt tingitud Föderaalse Tööhõiveameti töö lihtsustumisest tänu paranevale tööjõuturule. Lisaks on intressikulud ja toetused oodatust väiksemad. |
| --- | --- |

(3)

2006. aastal ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk vastavalt riikliku statistikaameti esialgsele hinnangule 2,1 %-ni SKPst (hiljem korrigeeriti 1,9 %-le), võrreldes stabiilsusprogrammi eelmise versiooni eesmärgiga 3,3 % SKPst. Valitsus sai ootamatult suurt maksutulu, mida vastavalt stabiilsuse- ja kasvupaktile ei kulutatud 2006. aastal. Maksukoorem (st sotsiaal- ja muudest maksudest saadud tulu) kasvab prognooside kohaselt 2006. aastal 40 %ni SKPst, mis on umbes 1 % SKPst rohkem eelmises versioonis prognoositust. Valitsemissektori kogukulud hoiti 2006. aastal kontrolli all. Veidi piiratum eelarve täitmine tuleneb valuutaülekannete vähenemisest, mis on peamiselt tingitud Föderaalse Tööhõiveameti töö lihtsustumisest tänu paranevale tööjõuturule. Lisaks on intressikulud ja toetused oodatust väiksemad.

| (4) | Keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle saavutamiseks tehakse programmis ettepanek jätkata eelarve stabiliseerimist, parandades majanduskasvu ja tööhõive tingimusi. Pärast 2006. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud korrektsiooni peab 0,5 % puudujäägimäära SKPst saavutamiseks 2010. aastaks prognoosi kohaselt vähenema aastas 0,5 protsendipunkti võrra (välja arvatud aastal 2008). Eelarve esmase tasakaalu paranemine toimub sama mudeli alusel ning ülejääk moodustab 2010. aastaks 2 % SKPst. Samal ajal kui eelarve sisaldab parandusmeetmeid tulude poolel, eriti üldise käibemaksumäära tõusmisel 16 %-lt 19 %-le, järgivad nii tulude kui kulude määrad aastate võrdluses langustrendi. Kulude suhe SKPsse langeks küll 2010. aastaks 2,5 protsendipunkti võrra 43 %-le, mis on kavas saavutada peamiselt sotsiaalkulutuste vähendamise teel. Samal perioodil peaks tulude suhe SKPsse vähenema 2010. aastaks 1,5 protsendipunkti võrra 42 %-ni SKPst; maksuosa suurenemist (nt üldine käibemaksumäär 2007. aastal) tasakaalustab laias laastus sotsiaalmaksu osa vähenemine (2007. aastal töötuskindlustuse määra ja toetuste osakaalu jätkuva vähenemise tõttu), samas kui mittemaksutulud vähenevad. Võrreldes eelmise versiooniga on eelarve-eesmärgid igal aastal kõrgemad, kuigi 2008. aastal kohandusi ei kavandata. |
| --- | --- |

(4)

Keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle saavutamiseks tehakse programmis ettepanek jätkata eelarve stabiliseerimist, parandades majanduskasvu ja tööhõive tingimusi. Pärast 2006. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud korrektsiooni peab 0,5 % puudujäägimäära SKPst saavutamiseks 2010. aastaks prognoosi kohaselt vähenema aastas 0,5 protsendipunkti võrra (välja arvatud aastal 2008). Eelarve esmase tasakaalu paranemine toimub sama mudeli alusel ning ülejääk moodustab 2010. aastaks 2 % SKPst. Samal ajal kui eelarve sisaldab parandusmeetmeid tulude poolel, eriti üldise käibemaksumäära tõusmisel 16 %-lt 19 %-le, järgivad nii tulude kui kulude määrad aastate võrdluses langustrendi. Kulude suhe SKPsse langeks küll 2010. aastaks 2,5 protsendipunkti võrra 43 %-le, mis on kavas saavutada peamiselt sotsiaalkulutuste vähendamise teel. Samal perioodil peaks tulude suhe SKPsse vähenema 2010. aastaks 1,5 protsendipunkti võrra 42 %-ni SKPst; maksuosa suurenemist (nt üldine käibemaksumäär 2007. aastal) tasakaalustab laias laastus sotsiaalmaksu osa vähenemine (2007. aastal töötuskindlustuse määra ja toetuste osakaalu jätkuva vähenemise tõttu), samas kui mittemaksutulud vähenevad. Võrreldes eelmise versiooniga on eelarve-eesmärgid igal aastal kõrgemad, kuigi 2008. aastal kohandusi ei kavandata.

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks prognooside kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 2 % SKPst 2006. aastal 0,5 % võrra SKPst programmiperioodi lõpus, keskmiselt 0,5 % SKPst aastas. Nagu stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne tasakaal struktuurses, mis ei ole projekti eesmärk programmiperioodi jooksul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt umbes 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru eesmärgi ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks prognooside kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 2 % SKPst 2006. aastal 0,5 % võrra SKPst programmiperioodi lõpus, keskmiselt 0,5 % SKPst aastas. Nagu stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne tasakaal struktuurses, mis ei ole projekti eesmärk programmiperioodi jooksul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt umbes 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru eesmärgi ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

| (6) | Programmi eelarveprognooside riskid on 2007. aasta puhul enam-vähem tasakaalustatud, kuid seejärel võivad eelarvetulemused olla prognoositust halvemad. See risk jääb püsima eelkõige seetõttu, et sotsiaalkulutuste määra kavandatud vähendamist ilma lisameetmeteta, mis ei ole programmis täpsustatud, ei saavutata. Ajakohastatud versioonis märgitakse, et tööjõuturul ja sotsiaalkindlustussüsteemis on vajalikud täiendavad reformid. Lisaks kujutab kavandatav ettevõtte tulumaksureform 2008. aastal endast teatavat riski. Seega võib olla vajalik kompenseerida võimalikud puudujäägid ettevõtte tulumaksu laekumises täiendavate kulupiirangute abil. Sellest reformist lähtudes paistavad tuluprognoosid olevat ettevaatlikud. Sellegipoolest jäävad üldiselt alles negatiivsed riskid seoses eelarve kohandamisega, eriti kaugemate aastate korrektsioonikava rakendamisest tulenevalt. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognooside riskid on 2007. aasta puhul enam-vähem tasakaalustatud, kuid seejärel võivad eelarvetulemused olla prognoositust halvemad. See risk jääb püsima eelkõige seetõttu, et sotsiaalkulutuste määra kavandatud vähendamist ilma lisameetmeteta, mis ei ole programmis täpsustatud, ei saavutata. Ajakohastatud versioonis märgitakse, et tööjõuturul ja sotsiaalkindlustussüsteemis on vajalikud täiendavad reformid. Lisaks kujutab kavandatav ettevõtte tulumaksureform 2008. aastal endast teatavat riski. Seega võib olla vajalik kompenseerida võimalikud puudujäägid ettevõtte tulumaksu laekumises täiendavate kulupiirangute abil. Sellest reformist lähtudes paistavad tuluprognoosid olevat ettevaatlikud. Sellegipoolest jäävad üldiselt alles negatiivsed riskid seoses eelarve kohandamisega, eriti kaugemate aastate korrektsioonikava rakendamisest tulenevalt.

| (7) | Riskihinnangu alusel tundub programmi eelarveseisund püsiv, sisaldades ülemäärase puudujäägi korrigeerimist 2006. aastaks ehk üks aasta nõukogu poolt seatud tähtajast varem. Lisaks paistab see pakkuvat tavaliste makromajanduslike kõikumiste juures alates 2007. aastast piisavat stabiilsusvaru 3 % SKP defitsiidipiiri ületamise vastu, kuigi mõned riskid säilivad ka 2008. aastal. Ülemäärase puudujäägi kohandamisele järgnevatel aastatel tuleks tugevdada programmiga ettenähtud korrigeerimiskiirust keskpika perioodi eesmärgi suhtes, et vastata stabiilsuse ja kasvu paktile, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liimesriikide puhul peaks struktuurse tasakaalu aastane paranemine olema piirväärtusena 0,5 % SKPst ning et kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel “soodsatel ”aegadel ja võib olla väiksem “ebasoodsatel ”aegadel. Eelkõige ei ole kavandatud 2008. aastaks struktuurse tasakaalu paranemist ajal, mil eeldatavasti valitsevad majanduses “soodsad ajad”. Nõutavale struktuurilise kohandamise kavale vastamine võimaldaks tegelikult saavutada keskpika perioodi eesmärk programmi lõpuks. |
| --- | --- |

(7)

Riskihinnangu alusel tundub programmi eelarveseisund püsiv, sisaldades ülemäärase puudujäägi korrigeerimist 2006. aastaks ehk üks aasta nõukogu poolt seatud tähtajast varem. Lisaks paistab see pakkuvat tavaliste makromajanduslike kõikumiste juures alates 2007. aastast piisavat stabiilsusvaru 3 % SKP defitsiidipiiri ületamise vastu, kuigi mõned riskid säilivad ka 2008. aastal. Ülemäärase puudujäägi kohandamisele järgnevatel aastatel tuleks tugevdada programmiga ettenähtud korrigeerimiskiirust keskpika perioodi eesmärgi suhtes, et vastata stabiilsuse ja kasvu paktile, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liimesriikide puhul peaks struktuurse tasakaalu aastane paranemine olema piirväärtusena 0,5 % SKPst ning et kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel “soodsatel ”aegadel ja võib olla väiksem “ebasoodsatel ”aegadel. Eelkõige ei ole kavandatud 2008. aastaks struktuurse tasakaalu paranemist ajal, mil eeldatavasti valitsevad majanduses “soodsad ajad”. Nõutavale struktuurilise kohandamise kavale vastamine võimaldaks tegelikult saavutada keskpika perioodi eesmärk programmi lõpuks.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg tasakaalustus 2006. aastal hinnanguliselt 67,9 % tasemel SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst. Programmiga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul 3,5 protsendipunkti võrra. Võla suhte areng võib osutuda ebasoodsamaks kui programmis prognoositud, arvestades puudujäägi sihtväärtuste riske ja ebakindlust võlga vähendavate kapitalivoogude kohandamise suhtes, mida programmis eeldatakse. Kõnealuse riskihindamise alusel ei pruugi võla suhe programmiperioodi jooksul piisavalt väheneda piirväärtuse suunas. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg tasakaalustus 2006. aastal hinnanguliselt 67,9 % tasemel SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst. Programmiga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul 3,5 protsendipunkti võrra. Võla suhte areng võib osutuda ebasoodsamaks kui programmis prognoositud, arvestades puudujäägi sihtväärtuste riske ja ebakindlust võlga vähendavate kapitalivoogude kohandamise suhtes, mida programmis eeldatakse. Kõnealuse riskihindamise alusel ei pruugi võla suhe programmiperioodi jooksul piisavalt väheneda piirväärtuse suunas.

| (9) | Vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Saksamaal Euroopa keskmise lähedal, kuigi pensionikulud näitavad tänu elluviidud pensionireformidele veidi väiksemat tõusu kui paljudes teistes riikides. Seadusega ettenähtud pensioniea astmeliseks tõstmiseks 67 eluaastani alates 2012. aastast on vastu võetud seaduseelnõu. Kuigi kõrgema vanusepiiri suhtes kohaldatakse ka erandeid, suurendab see samm rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Lisaks aitaksid täiendavad erapensionid positiivselt kaasa pensionisissetulekute suurendamisele. Esialgne eelarveseisund kujutab riski jätkusuutlikule rahandusele isegi enne, kui rahvastiku vananemine osutab eelarvele pikaajalist mõju. Lisaks on koguvõla praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Üldiselt paistab Saksamaa olevat rahanduse jätkusuutlikkuse osas keskmisel riskitasemel. |
| --- | --- |

(9)

Vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Saksamaal Euroopa keskmise lähedal, kuigi pensionikulud näitavad tänu elluviidud pensionireformidele veidi väiksemat tõusu kui paljudes teistes riikides. Seadusega ettenähtud pensioniea astmeliseks tõstmiseks 67 eluaastani alates 2012. aastast on vastu võetud seaduseelnõu. Kuigi kõrgema vanusepiiri suhtes kohaldatakse ka erandeid, suurendab see samm rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Lisaks aitaksid täiendavad erapensionid positiivselt kaasa pensionisissetulekute suurendamisele. Esialgne eelarveseisund kujutab riski jätkusuutlikule rahandusele isegi enne, kui rahvastiku vananemine osutab eelarvele pikaajalist mõju. Lisaks on koguvõla praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Üldiselt paistab Saksamaa olevat rahanduse jätkusuutlikkuse osas keskmisel riskitasemel.

| (10) | Stabiilsusprogramm ei sisalda riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks ei esitata selles süstemaatilist teavet riikliku reformiprogrammi peamiste reformidega seotud otseste eelarvekulude või -säästude kohta ning selle eelarveprognoosid ei arvesta selgelt riiklikus reformiprogrammis ettenähtud tegevuste mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis osutatud riigi rahanduse valdkonna meetmed tunduvad olevat täielikult vastavuses riiklikus reformiprogrammis ettenähtutega. Eelkõige esitletakse mõlemas programmis ettevõtte tulumaksureformi 2008. aastal ja tervishoiureformi. Mõlema programmiga nähakse lisaks ette föderaalsüsteemi reformi teise etapina valitsuse tasandite vaheliste fiskaalsuhete läbivaatamine eesmärgiga tugevdada iga tasandi vastutust. Lisaks tunnistatakse stabiilsusprogrammis sellega seoses vajadust arendada välja institutsiooniline raamistik, mis tagaks eelarvedistsipliini kõigil valitsuse tasanditel ja näeks ette meetmed tekkivate eelarvekriiside ennetamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm ei sisalda riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks ei esitata selles süstemaatilist teavet riikliku reformiprogrammi peamiste reformidega seotud otseste eelarvekulude või -säästude kohta ning selle eelarveprognoosid ei arvesta selgelt riiklikus reformiprogrammis ettenähtud tegevuste mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis osutatud riigi rahanduse valdkonna meetmed tunduvad olevat täielikult vastavuses riiklikus reformiprogrammis ettenähtutega. Eelkõige esitletakse mõlemas programmis ettevõtte tulumaksureformi 2008. aastal ja tervishoiureformi. Mõlema programmiga nähakse lisaks ette föderaalsüsteemi reformi teise etapina valitsuse tasandite vaheliste fiskaalsuhete läbivaatamine eesmärgiga tugevdada iga tasandi vastutust. Lisaks tunnistatakse stabiilsusprogrammis sellega seoses vajadust arendada välja institutsiooniline raamistik, mis tagaks eelarvedistsipliini kõigil valitsuse tasanditel ja näeks ette meetmed tekkivate eelarvekriiside ennetamiseks.

| (11) | Rahanduse valdkonnas ettenähtud meetmed vastavad üldiselt 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistele. |
| --- | --- |

(11)

Rahanduse valdkonnas ettenähtud meetmed vastavad üldiselt 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistele.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed (2). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed (2).

Üldiselt leiab nõukogu, et ajakohastatud programm on kooskõlas 2006. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamise saavutamisega üks aasta enne nõukogu seatud tähtaega ning järgmistel aastatel toimub teatav areng keskpika perioodi eesmärgi suunas. Siiski esineb riske seoses eelarve-eesmärkide saavutamisega.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsub nõukogu Saksamaad üles:

| i) | tugevdama majanduses valitsevaid “soodsaid aegu ”ära kasutades struktuurilist kohandamist 2008. aastal, sealhulgas kasutades ära mis tahes lisatulusid puudujäägi vähendamiseks, jätkama eelarve konsolideerimist, et saavutada seejärel keskpika perioodi eesmärk, säilitades range kontrolli kulutuste üle ning tagades samal ajal, et ettevõtte tulumaksu väljakuulutatud reform ei ohusta eelarve konsolideerimist; |
| --- | --- |

i)

tugevdama majanduses valitsevaid “soodsaid aegu ”ära kasutades struktuurilist kohandamist 2008. aastal, sealhulgas kasutades ära mis tahes lisatulusid puudujäägi vähendamiseks, jätkama eelarve konsolideerimist, et saavutada seejärel keskpika perioodi eesmärk, säilitades range kontrolli kulutuste üle ning tagades samal ajal, et ettevõtte tulumaksu väljakuulutatud reform ei ohusta eelarve konsolideerimist;

| ii) | parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, pidades silmas võlataset ja vananemisega seotud kavandatud kulusid, saavutades keskpika perioodi eesmärgi ning viies ellu reforme, eelkõige tervishoiusüsteemi reformi; |
| --- | --- |

ii)

parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, pidades silmas võlataset ja vananemisega seotud kavandatud kulusid, saavutades keskpika perioodi eesmärgi ning viies ellu reforme, eelkõige tervishoiusüsteemi reformi;

| iii) | parandama eelarveraamistikku, et tugevdada eelarvedistsipliini kõigil valitsemissektori tasanditel, eelkõige föderaalsüsteemi reformi teise astme kavade elluviimise teel. |
| --- | --- |

iii)

parandama eelarveraamistikku, et tugevdada eelarvedistsipliini kõigil valitsemissektori tasanditel, eelkõige föderaalsüsteemi reformi teise astme kavade elluviimise teel.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutuse %) | SP nov 2006 | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov 2006 | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | — | — |
| SP veebr 2006 | 0,9 | 1 | 1 | 1 | 1 | — |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2006 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov 2006 | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | — | — |
| SP veebr 2006 | — | — | — | — | — | — |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2006 (3) | – 1,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,0 |
| KOM nov 2006 (7) | – 1,3 | – 0,2 | – 0,4 | 0,1 | — | — |
| SP veebr 2006 (3) | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 | — |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 | – 3,2 | – 2,1 | – 1 | – 1 | – 1 | – |
| KOM nov 2006 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,6 | – 1,2 | — | — |
| SP veebr 2006 | – 3,3 | – 3,3 | – 2 | – 2 | – 1 | — |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 | – 0,5 | | 1 | 1 | 1 | 2 |
| KOM nov 2006 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | — | — |
| SP veebr 2006 | – 0,5 | – | | 1 | 1 | — |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 (3) | – 2,6 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM nov 2006 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| SP veebr 2006 (3) | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Struktuurne tasakaal (4)

  (% SKPst) | SP nov 2006 (5) | – 2,7 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM nov 2006 (6) | – 2,7 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| SP veebr 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2006 | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 | 65 | 64 |
| KOM nov 2006 | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | — | — |
| SP veebr 2006 | 67 | 69 | 68 | 68 | 67 | — |
| Allikas:


  Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutuse %)

SP nov 2006

0,9

2,3

1,4

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov 2006

0,9

2,4

1,4

2,0

—

—

SP veebr 2006

0,9

1 Formula

1

1 Formula

1 Formula

—

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2006

—

—

—

—

—

—

KOM nov 2006

1,9

1,8

2,2

1,2

—

—

SP veebr 2006

—

—

—

—

—

—

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2006 (3)

– 1,2

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0,0

0,0

KOM nov 2006 (7)

– 1,3

– 0,2

– 0,4

0,1

—

—

SP veebr 2006 (3)

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

—

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006

– 3,2

– 2,1

– 1 Formula

– 1 Formula

– 1

– Formula

KOM nov 2006

– 3,2

– 2,3

– 1,6

– 1,2

—

—

SP veebr 2006

– 3,3

– 3,3

– 2 Formula

– 2

– 1 Formula

—

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006

– 0,5

Formula

1

1

1 Formula

2

KOM nov 2006

– 0,5

0,4

1,1

1,5

—

—

SP veebr 2006

– 0,5

– Formula

Formula

1 Formula

1 Formula

—

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006 (3)

– 2,6

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

KOM nov 2006

– 2,6

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

SP veebr 2006 (3)

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Struktuurne tasakaal (4)

(% SKPst)

SP nov 2006 (5)

– 2,7

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

KOM nov 2006 (6)

– 2,7

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

SP veebr 2006

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2006

67,9

67,9

67

66 Formula

65 Formula

64 Formula

KOM nov 2006

67,9

67,8

67,7

67,3

—

—

SP veebr 2006

67 Formula

69

68 Formula

68

67

—

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  THHI inflatsiooni, kogu sotsiaalmaksu ja kapitalivoo kohandamise andmed puuduvad programmis, samuti puuduvad andmed töötasu ja maksutulude jaotuse kohta.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(5)  Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (2005. aastal suureneb defitsiit 0,1 % SKPst).

(6)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (2005. aastal suureneb defitsiit 0,1 % SKPst ).

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % ja 1,4 % kasvul vastavalt aastatel 2005–2008.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/9

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta

(2007/C 70/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009 (2)
   (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009 (2)
   (3).

| (2) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalse SKP kasv püsib stabiilsena ligikaudu 4 % aastas. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2006. ja 2007. aasta puhul usutavatel kasvuprognoosidel, järgnevate aastate puhul aga soodsatel prognoosidel, mille kohaselt hinnatakse majanduskasvu optimistlikult liiga suureks. Programmi inflatsiooniprognoosis hinnatakse inflatsiooni programmi lõpuaastatel liiga madalaks. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalse SKP kasv püsib stabiilsena ligikaudu 4 % aastas. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2006. ja 2007. aasta puhul usutavatel kasvuprognoosidel, järgnevate aastate puhul aga soodsatel prognoosidel, mille kohaselt hinnatakse majanduskasvu optimistlikult liiga suureks. Programmi inflatsiooniprognoosis hinnatakse inflatsiooni programmi lõpuaastatel liiga madalaks.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal 2,6 % SKPst, mis vastab täielikult stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgile. Kogukulutuste puhul saavutati 2006. aasta eelarves seatud eesmärk. Kuigi põhiliste kululiikide puhul eesmärgid saavutati, tasakaalustas rahaliste sotsiaaltoetuste vähenemine täielikult riiklike investeeringute 0,5 %lise ületamise SKPst. Kogutulu osutus oodatust veidi suuremaks. Ühekordsed meetmed asendati osaliselt aasta keskel rakendatud alaliste meetmetega, täpsemalt tõsteti kütuse- ja tubakaaktsiisi ning mobiilsideteenuste maksu. Nende alaliste meetmete rakendamise tulemusel laekunud tulu kompenseeris ühekordsete tulude vähenemise 2006. aasta eelarves ette nähtud 0,6 %lt SKPst 0,4 %ni. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal 2,6 % SKPst, mis vastab täielikult stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgile. Kogukulutuste puhul saavutati 2006. aasta eelarves seatud eesmärk. Kuigi põhiliste kululiikide puhul eesmärgid saavutati, tasakaalustas rahaliste sotsiaaltoetuste vähenemine täielikult riiklike investeeringute 0,5 %lise ületamise SKPst. Kogutulu osutus oodatust veidi suuremaks. Ühekordsed meetmed asendati osaliselt aasta keskel rakendatud alaliste meetmetega, täpsemalt tõsteti kütuse- ja tubakaaktsiisi ning mobiilsideteenuste maksu. Nende alaliste meetmete rakendamise tulemusel laekunud tulu kompenseeris ühekordsete tulude vähenemise 2006. aasta eelarves ette nähtud 0,6 %lt SKPst 0,4 %ni.

| (4) | Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia kohaselt tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeerida 2006. aastal. Ülejäänud programmiperioodil peab puudujääk vähenema pidevalt kuni 1,2 %ni SKPst 2009. aastal. See 1,5 protsendipunkti puudujäägi vähenemine aastatel 2006–2009 jaguneb peaaegu võrdselt tulude suurenemise ja kulude vähenemise vahel. Tulude poolel oodatakse peamiselt kaudsete maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete arvelt kogutulude suurenemist 0,75 protsendipunkti võrra SKPst. Kulude poolel on programmis samal ajal ette nähtud ligikaudu 0,75 protsendipunkti kogukulude vähenemine, millest 0,5 protsendipunkti tuleneb intressimaksete vähenemisest. Seepärast vähenevad esmased kulutused programmi kohaselt kõigest 0,25 protsendipunkti. Sotsiaaltoetused suurenevad kavakohaselt 0,5 protsendipunkti, mille tasakaalustab küllaga teiste kululiikide, peamiselt ühistarbimise vähenemine 0,75 protsendipunkti võrra. Esmane eelarveülejääk suureneks programmiperioodil 2009. aastani umbes ühe protsendipunkti võrra peaaegu 3 %ni SKPst. Kuigi 2006.–2008. aasta eesmärgid ja programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on eelmise programmiga võrreldes üldiselt samad, on praegune, 2006. aasta kohandamine olulisem, sest 2005. aasta puudujääk (5,2 % SKPst) on suurem kui programmi 2005. aasta detsembris ajakohastatud versioonis ette nähtud (4,3 % SKPst). |
| --- | --- |

(4)

Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia kohaselt tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeerida 2006. aastal. Ülejäänud programmiperioodil peab puudujääk vähenema pidevalt kuni 1,2 %ni SKPst 2009. aastal. See 1,5 protsendipunkti puudujäägi vähenemine aastatel 2006–2009 jaguneb peaaegu võrdselt tulude suurenemise ja kulude vähenemise vahel. Tulude poolel oodatakse peamiselt kaudsete maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete arvelt kogutulude suurenemist 0,75 protsendipunkti võrra SKPst. Kulude poolel on programmis samal ajal ette nähtud ligikaudu 0,75 protsendipunkti kogukulude vähenemine, millest 0,5 protsendipunkti tuleneb intressimaksete vähenemisest. Seepärast vähenevad esmased kulutused programmi kohaselt kõigest 0,25 protsendipunkti. Sotsiaaltoetused suurenevad kavakohaselt 0,5 protsendipunkti, mille tasakaalustab küllaga teiste kululiikide, peamiselt ühistarbimise vähenemine 0,75 protsendipunkti võrra. Esmane eelarveülejääk suureneks programmiperioodil 2009. aastani umbes ühe protsendipunkti võrra peaaegu 3 %ni SKPst. Kuigi 2006.–2008. aasta eesmärgid ja programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on eelmise programmiga võrreldes üldiselt samad, on praegune, 2006. aasta kohandamine olulisem, sest 2005. aasta puudujääk (5,2 % SKPst) on suurem kui programmi 2005. aasta detsembris ajakohastatud versioonis ette nähtud (4,3 % SKPst).

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks paranema, kuna kavakohaselt peaks ligikaudu 3,5 %line puudujääk 2006. aastal vähenema ligikaudu 1,75 %ni SKPst programmiperioodi lõpus 2009. aastal. Nagu ka stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks seatud tasakaal või struktuurne ülejääk, mille saavutamist programmiperioodi jooksul ette nähtud ei ole. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (struktuurne puudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks paranema, kuna kavakohaselt peaks ligikaudu 3,5 %line puudujääk 2006. aastal vähenema ligikaudu 1,75 %ni SKPst programmiperioodi lõpus 2009. aastal. Nagu ka stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks seatud tasakaal või struktuurne ülejääk, mille saavutamist programmiperioodi jooksul ette nähtud ei ole. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (struktuurne puudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

| (6) | Programmis esitatud eelarveprognooside riskid on enam-vähem tasakaalustatud kuni 2007. aastani, kuid hiljem võivad eelarvetulemused osutada prognoosidest kesisemaks. Eelkõige ei ole programmis 2008. ja 2009. aasta puhul antud piisavalt teavet kavandatud meetmete kohta ning tuginetud on soodsale makromajanduslikule stsenaariumile. Kuigi viimasel kahel aastal ei ole kõrvalekaldumisi täheldatud, ei saa varasematele kogemustele tuginedes välistada programmiperioodil kulutuste ületamise ohtu, samas kui tulud võivad laekuda oodatust vähemas mahus, juhul kui maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks võetud meetmed osutuvad ebatõhusaks. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud eelarveprognooside riskid on enam-vähem tasakaalustatud kuni 2007. aastani, kuid hiljem võivad eelarvetulemused osutada prognoosidest kesisemaks. Eelkõige ei ole programmis 2008. ja 2009. aasta puhul antud piisavalt teavet kavandatud meetmete kohta ning tuginetud on soodsale makromajanduslikule stsenaariumile. Kuigi viimasel kahel aastal ei ole kõrvalekaldumisi täheldatud, ei saa varasematele kogemustele tuginedes välistada programmiperioodil kulutuste ületamise ohtu, samas kui tulud võivad laekuda oodatust vähemas mahus, juhul kui maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks võetud meetmed osutuvad ebatõhusaks.

| (7) | Arvestades seda riskihinnangut, on programmi eelarveseisund kooskõlas nõukogu soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks 2006. aastaks. Samas aga näib, et eelarveseisund ei taga piisavat kindlusvaru kaitseks 3 %lise kontrollväärtuse ületamise eest tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodil. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel on oodata, et Kreeka majanduses jätkuvad soodsad ajad. Arvestades seda hinnangut, tuleks kohandamise tempot programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kiirendada, eriti pärast 2007. aastat, et see oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades seda riskihinnangut, on programmi eelarveseisund kooskõlas nõukogu soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks 2006. aastaks. Samas aga näib, et eelarveseisund ei taga piisavat kindlusvaru kaitseks 3 %lise kontrollväärtuse ületamise eest tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodil. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel on oodata, et Kreeka majanduses jätkuvad soodsad ajad. Arvestades seda hinnangut, tuleks kohandamise tempot programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kiirendada, eriti pärast 2007. aastat, et see oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnangute kohaselt jõudnud tasemele 104 % SKPst, mis ületab tunduvalt asutamislepingus sätestatud 60 %lise kontrollväärtuse. Programmis on ette nähtud võlasuhte järkjärguline vähenemine ligikaudu 13 protsentipunkti võrra SKPst programmiperioodi jooksul, samas kui varude muutuste korrigeerimine väheneb alates 2007. aastast kiiresti. Arvestades soodsaid kasvuprognoose ja eespool kirjeldatud ohte eelarvepuudujäägi eesmärkidele, ei pruugi valitsemissektori koguvõla suhe pärast 2007. aastat muutuda nii soodsalt kui programmis prognoositud. Sellegipoolest näib riskihinnangut silmas pidades, et valitsemissektori võlasuhe on programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenemas. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnangute kohaselt jõudnud tasemele 104 % SKPst, mis ületab tunduvalt asutamislepingus sätestatud 60 %lise kontrollväärtuse. Programmis on ette nähtud võlasuhte järkjärguline vähenemine ligikaudu 13 protsentipunkti võrra SKPst programmiperioodi jooksul, samas kui varude muutuste korrigeerimine väheneb alates 2007. aastast kiiresti. Arvestades soodsaid kasvuprognoose ja eespool kirjeldatud ohte eelarvepuudujäägi eesmärkidele, ei pruugi valitsemissektori koguvõla suhe pärast 2007. aastat muutuda nii soodsalt kui programmis prognoositud. Sellegipoolest näib riskihinnangut silmas pidades, et valitsemissektori võlasuhe on programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenemas.

| (9) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju Kreeka eelarvele ei ole selge, sest puuduvad pensionikulutuste pikaajalised prognoosid; samas on väga tõenäoline, et see on ELi keskmisest palju suurem. Viimaste olemasolevate andmete kohaselt (Kreeka stabiilsusprogrammi 2002. aastal ajakohastatud versioon) prognoositakse pikas perspektiivis, et pensionikulutuste suhe SKPsse kasvab oluliselt. Esmane eelarveseisund, mis on küll võrreldes 2005. aastaga paranenud, kujutab endast märkimisväärset ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata. Lisaks sellele on koguvõla praegune tase oluliselt kõrgemal kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus ning selle vähendamine nõuab pika aja jooksul suuri esmaseid ülejääke. Ohte riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele aitaks vähendada riigieelarve konsolideerimine koos kiireloomuliste reformimeetmetega elanikkonna vananemise tõttu tõenäoliselt suurenevate kulutuste kärpimiseks. Üldiselt on Kreeka rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid suured. Riigieelarve pikaajalist jätkusuutlikkust oleks paremini võimalik hinnata pensionikulutuste pikaajaliste prognooside olemasolu korral. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju Kreeka eelarvele ei ole selge, sest puuduvad pensionikulutuste pikaajalised prognoosid; samas on väga tõenäoline, et see on ELi keskmisest palju suurem. Viimaste olemasolevate andmete kohaselt (Kreeka stabiilsusprogrammi 2002. aastal ajakohastatud versioon) prognoositakse pikas perspektiivis, et pensionikulutuste suhe SKPsse kasvab oluliselt. Esmane eelarveseisund, mis on küll võrreldes 2005. aastaga paranenud, kujutab endast märkimisväärset ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata. Lisaks sellele on koguvõla praegune tase oluliselt kõrgemal kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus ning selle vähendamine nõuab pika aja jooksul suuri esmaseid ülejääke. Ohte riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele aitaks vähendada riigieelarve konsolideerimine koos kiireloomuliste reformimeetmetega elanikkonna vananemise tõttu tõenäoliselt suurenevate kulutuste kärpimiseks. Üldiselt on Kreeka rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid suured. Riigieelarve pikaajalist jätkusuutlikkust oleks paremini võimalik hinnata pensionikulutuste pikaajaliste prognooside olemasolu korral.

| (10) | Stabiilsusprogramm ei sisalda riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Samuti ei ole korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning kui 2007. aasta välja jätta, ei ole stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides võetud selgesõnaliselt arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Sellegipoolest tunduvad stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtutega. Eelkõige näib, et enamik riikliku reformiprogrammi rakendamisaruandes 2007. aastaks ette nähtud meetmeid on üle võetud 2007. aasta eelarveseadusesse, isegi kui neid ei ole üksikasjalikult kirjeldatud ning nende rakendamine tekitab mõningaid kahtlusi nende eelarvemõju suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm ei sisalda riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Samuti ei ole korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning kui 2007. aasta välja jätta, ei ole stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides võetud selgesõnaliselt arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Sellegipoolest tunduvad stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtutega. Eelkõige näib, et enamik riikliku reformiprogrammi rakendamisaruandes 2007. aastaks ette nähtud meetmeid on üle võetud 2007. aasta eelarveseadusesse, isegi kui neid ei ole üksikasjalikult kirjeldatud ning nende rakendamine tekitab mõningaid kahtlusi nende eelarvemõju suhtes.

| (11) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. |
| --- | --- |

(11)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (4). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (4).

Nõukogu leiab, et pärast märkimisväärset eelarve konsolideerimist ja seoses kiire majanduskasvu prognoosidega on programm kooskõlas eesmärgiga korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2006. aastaks ning selles on ette nähtud liikumine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Siiski ei saavutata programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärke. Eelarve konsolideerimine, mis muuhulgas tugineb intressikoormuse olulisele vähenemisele, on mõnevõrra ohustatud, kuna konkreetsed meetmed määratletakse üksnes osaliselt pärast 2007. aastat.

Arvestades eespool antud hinnangut, kutsutakse Kreekat üles:

| i) | kasutama ära majanduses valitsevaid soodsaid aegu, kiirendama pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, ning tagama, et võla suhe SKPsse vastavalt väheneks; |
| --- | --- |

i)

kasutama ära majanduses valitsevaid soodsaid aegu, kiirendama pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, ning tagama, et võla suhe SKPsse vastavalt väheneks;

| ii) | jätkama eelarveprotsessi parandamist, muutes seda veelgi läbipaistvamaks, määratledes pikemaajalise eelarvestrateegia ning rakendades tõhusalt esmaste kulutuste järelevalve- ja kontrollimehhanisme; |
| --- | --- |

ii)

jätkama eelarveprotsessi parandamist, muutes seda veelgi läbipaistvamaks, määratledes pikemaajalise eelarvestrateegia ning rakendades tõhusalt esmaste kulutuste järelevalve- ja kontrollimehhanisme;

| iii) | arvestades väga kõrget võlataset ning elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, kontrollides riiklikke pensioni- ja tervishoiukulutusi ning viies järjekindlalt ellu ambitsioonikaid reforme, ning koostama võimalikult kiiresti elanikkonna vananemisega seotud kulutuste pikaajalised prognoosid. |
| --- | --- |

iii)

arvestades väga kõrget võlataset ning elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, kontrollides riiklikke pensioni- ja tervishoiukulutusi ning viies järjekindlalt ellu ambitsioonikaid reforme, ning koostama võimalikult kiiresti elanikkonna vananemisega seotud kulutuste pikaajalised prognoosid.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutuse %) | SP dets 2006 | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 |
| KOM nov 2006 | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | puudub |
| SP dets 2005 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | 2,6 |
| KOM nov 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | puudub |
| SP dets 2005 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2006 (5) | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 |
| KOM nov 2006 (9) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | puudub |
| SP dets 2005 (5) | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,4 | puudub |
| SP dets 2005 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | – 0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 |
| KOM nov 2006 | – 0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | puudub |
| SP dets 2005 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 (5) | – 5,6 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| KOM nov 2006 | – 5,9 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,1 | puudub |
| SP dets 2005 (5) | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKPst) | SP dets 2006 (7) | – 5,6 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| KOM nov 2006 (8) | – 5,9 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,1 | puudub |
| SP dets 2005 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 |
| KOM nov 2006 | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | puudub |
| SP dets 2005 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | puudub |
| Allikas:

  Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKP

(muutuse %)

SP dets 2006

3,7

4,0

3,9

4,0

4,1

KOM nov 2006

3,7

3,8

3,7

3,7

puudub

SP dets 2005

3,6

3,8

3,8

4,0

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2006

3,5

3,3

3,0

2,8

2,6

KOM nov 2006

3,5

3,3

3,3

3,3

puudub

SP dets 2005

3,5

3,2

3,0

2,7

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2006 (5)

0,9

1,0

0,9

1,1

1,5

KOM nov 2006 (9)

1,5

1,5

1,5

1,8

puudub

SP dets 2005 (5)

1,1

1,1

1,1

1,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

KOM nov 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,6

– 2,4

puudub

SP dets 2005

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

– 0,4

2,0

2,0

2,4

2,9

KOM nov 2006

– 0,4

2,0

1,8

1,7

puudub

SP dets 2005

0,9

2,3

2,4

2,8

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006 (5)

– 5,6

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

KOM nov 2006

– 5,9

– 3,3

– 3,3

– 3,1

puudub

SP dets 2005 (5)

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKPst)

SP dets 2006 (7)

– 5,6

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

KOM nov 2006 (8)

– 5,9

– 3,7

– 3,3

– 3,1

puudub

SP dets 2005

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2006

107,5

104,1

100,1

95,9

91,3

KOM nov 2006

107,5

104,8

101,0

96,4

puudub

SP dets 2005

107,9

104,8

101,1

96,8

puudub

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  See esitati tegevusjuhendis sätestatud tähtajast (1. detsember) kaks nädalat hiljem.

(3)  Kreeka ametiasutused on esitanud Eurostatile ajavahemikku 1995–2005 käsitlevad uuendatud SKP andmed, milles SKP tase on korrigeeritud järsult suuremaks. Kõnealune korrigeerimine viidi läbi korrapärase hindamismenetluse käigus, kooskõlas Eurostati statistikapraktikaga. Eurostat vaatab praegu kõnealuseid andmeid läbi. Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogramm ja selle hindamine põhineb muutmata SKP andmetel. Eurostat on tühistanud oma reservatsioonid varasemate Kreeka eelarveandmete suhtes.

(4)  Eelkõige puuduvad valitsemissektori kulutuste puhul andmed otstarbe, pikaajalise jätkusuutlikkuse ning SKP potentsiaalse kasvu kohta.

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(7)  Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,4 % SKPst 2006. aastal).

(8)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,4 % SKPst 2006. aastal).

(9)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel 3,7 %, 3,8 %, 3,6 % ja 3,5 % kasvul vastavalt aastatel 2005-2008.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/13

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta

(2007/C 70/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010.

| (2) | Programmis on kaks makromajanduslike ja eelarveprognooside stsenaariumi: nn madala ja kõrge majanduskasvu stsenaarium. Nn madala kasvu stsenaariumi, mis on kooskõlas komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosidega, käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et see toetub usutavatele kasvuprognoosidele, kuigi 2006. aasta puhul on ootused pisut kõrged. Selles kavandatakse kogu programmiperioodil SKP reaalkasvuks 2,25 % aastas. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmis on kaks makromajanduslike ja eelarveprognooside stsenaariumi: nn madala ja kõrge majanduskasvu stsenaarium. Nn madala kasvu stsenaariumi, mis on kooskõlas komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosidega, käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et see toetub usutavatele kasvuprognoosidele, kuigi 2006. aasta puhul on ootused pisut kõrged. Selles kavandatakse kogu programmiperioodil SKP reaalkasvuks 2,25 % aastas. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis eeldatakse 2006. aastaks valitsemissektori eelarve puudujääki veidi alla 2,7 % SKPst, kusjuures stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli seatud 2006. aasta eesmärgiks 2,9 % SKPst (2005. aasta eelarvepuudujääk oli 2,9 %). Kuigi SKP kasvuprognoos on eelmises ja käesolevas ajakohastatud versioonis sama, 2 % kuni 2,5 %, tuleneb käesoleva versiooni kohaselt majanduskasv rohkem maksudest, sest see põhineb suuremal eratarbimisel. Kavandatud puudujäägi parandamist toetab a) SKP kasvu kiirenemine (1,2 %-lt ligikaudu 2 %ni), mis suurendab tulusid (ligikaudu 5 miljardit EUR, s.o 0,3 protsendipunkti SKPst), ning b) kulude vähenemine. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis eeldatakse 2006. aastaks valitsemissektori eelarve puudujääki veidi alla 2,7 % SKPst, kusjuures stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli seatud 2006. aasta eesmärgiks 2,9 % SKPst (2005. aasta eelarvepuudujääk oli 2,9 %). Kuigi SKP kasvuprognoos on eelmises ja käesolevas ajakohastatud versioonis sama, 2 % kuni 2,5 %, tuleneb käesoleva versiooni kohaselt majanduskasv rohkem maksudest, sest see põhineb suuremal eratarbimisel. Kavandatud puudujäägi parandamist toetab a) SKP kasvu kiirenemine (1,2 %-lt ligikaudu 2 %ni), mis suurendab tulusid (ligikaudu 5 miljardit EUR, s.o 0,3 protsendipunkti SKPst), ning b) kulude vähenemine.

| (4) | Programmi toetab Prantsusmaa ametiasutuste ulatuslik strateegia seoses “riigi kohustusega võlga vähendada ”ning seda esitletakse mitmeaastase võlavähendamise programmina, mille eesmärk on nullpuudujääk ja võla tase alla 60 % SKPst 2010. aastaks. Selles nähakse ette pidev, kuid peamiselt viimastel aastatel toimuv põhipuudujäägi vähenemine 2,7 %-lt SKPst 2006. aastal (2,5 % aastal 2007) 0 %ni SKPst 2010. aastal, see tähendaks vähenemist kokku 2,7 protsendipunkti võrra SKPst. Esmane puudujääk 0,1 % SKPst 2006. aastal muutuks alates 2007. aastast ülejäägiks ning jõuaks 2,5 %ni SKPst 2010. aastal. Kavandatav eelarve konsolideerimine põhineb kulutustel: see tugineb mitmeaastastel valitsemissektori kulutuste kasvuga seotud eesmärkidel, millega kaasneb (esmaste) kulude vähenemine SKP suhtes ligikaudu 3 protsendipunkti SKPst kogu perioodi jooksul. Eelmise programmiga võrreldes kinnitatakse uues versioonis üldjoontes kavandatud eelarve kohandamist peamiselt muutumatu makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. |
| --- | --- |

(4)

Programmi toetab Prantsusmaa ametiasutuste ulatuslik strateegia seoses “riigi kohustusega võlga vähendada ”ning seda esitletakse mitmeaastase võlavähendamise programmina, mille eesmärk on nullpuudujääk ja võla tase alla 60 % SKPst 2010. aastaks. Selles nähakse ette pidev, kuid peamiselt viimastel aastatel toimuv põhipuudujäägi vähenemine 2,7 %-lt SKPst 2006. aastal (2,5 % aastal 2007) 0 %ni SKPst 2010. aastal, see tähendaks vähenemist kokku 2,7 protsendipunkti võrra SKPst. Esmane puudujääk 0,1 % SKPst 2006. aastal muutuks alates 2007. aastast ülejäägiks ning jõuaks 2,5 %ni SKPst 2010. aastal. Kavandatav eelarve konsolideerimine põhineb kulutustel: see tugineb mitmeaastastel valitsemissektori kulutuste kasvuga seotud eesmärkidel, millega kaasneb (esmaste) kulude vähenemine SKP suhtes ligikaudu 3 protsendipunkti SKPst kogu perioodi jooksul. Eelmise programmiga võrreldes kinnitatakse uues versioonis üldjoontes kavandatud eelarve kohandamist peamiselt muutumatu makromajandusliku stsenaariumi tingimustes.

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) peaks prognooside kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 2,5 % SKPst 2006. aastal ülejäägini ligikaudu 0,25 % SKTst programmiperioodi lõpus (2010). Nagu ka stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne tasakaal, mille saavutamine 2010. aastaks on seatud programmi eesmärgiks. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt umbes 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru eesmärgi ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) peaks prognooside kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 2,5 % SKPst 2006. aastal ülejäägini ligikaudu 0,25 % SKTst programmiperioodi lõpus (2010). Nagu ka stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne tasakaal, mille saavutamine 2010. aastaks on seatud programmi eesmärgiks. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt umbes 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru eesmärgi ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

| (6) | Programmi eelarveprognoosidega seotud riskid on lähiaastatel (kuni 2008. aastani) enam-vähem tasakaalustatud, kuid eelarvetulemused võivad hilisematel aastatel olla programmis kavandatust kehvemad. Lähiaastate puhul tugineb kohandamine peamiselt riigi tasandil toimuvale tugevamale kulutuste kontrollile, mida toetavad uue eelarveseadusi käsitleva põhiseadusliku seaduse (2) järkjärguline rakendamine ja ajakohastamisauditite tulemused ning mis on tõenäoline, kuigi kohalike ametiasutuste kulutuste suundumused on ohutegur. Hilisematel aastatel on ohustatud sihiks seatud suurema kohandamise täielik saavutamine. Ent isegi kui avalik sektor on oma kulueesmärke hästi järginud, toob kavandatud range piirang tõenäoliselt kaasa lisameetmeid, mida programmis ei ole nimetatud. See tähendab üldisemalt, et Prantsusmaa eelarve tasakaalustamise strateegia keskmes olevate kogu avaliku sektori üldkulude ülemmäärade saavutamine koos jõustamismehhanismide puudumisega — eriti kohalike ametiasutuste puhul — kallutavad ohud negatiivsele poolele. Avaliku sektori kulude haldajate vahelise dialoogi arendamiseks on loodud mehhanisme, et toetada paremat kulude kontrolli kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognoosidega seotud riskid on lähiaastatel (kuni 2008. aastani) enam-vähem tasakaalustatud, kuid eelarvetulemused võivad hilisematel aastatel olla programmis kavandatust kehvemad. Lähiaastate puhul tugineb kohandamine peamiselt riigi tasandil toimuvale tugevamale kulutuste kontrollile, mida toetavad uue eelarveseadusi käsitleva põhiseadusliku seaduse (2) järkjärguline rakendamine ja ajakohastamisauditite tulemused ning mis on tõenäoline, kuigi kohalike ametiasutuste kulutuste suundumused on ohutegur. Hilisematel aastatel on ohustatud sihiks seatud suurema kohandamise täielik saavutamine. Ent isegi kui avalik sektor on oma kulueesmärke hästi järginud, toob kavandatud range piirang tõenäoliselt kaasa lisameetmeid, mida programmis ei ole nimetatud. See tähendab üldisemalt, et Prantsusmaa eelarve tasakaalustamise strateegia keskmes olevate kogu avaliku sektori üldkulude ülemmäärade saavutamine koos jõustamismehhanismide puudumisega — eriti kohalike ametiasutuste puhul — kallutavad ohud negatiivsele poolele. Avaliku sektori kulude haldajate vahelise dialoogi arendamiseks on loodud mehhanisme, et toetada paremat kulude kontrolli kõikidel tasanditel.

| (7) | Kõnealust riskihindamist arvestades ei pruugi programmi eelarveseisund olla piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks, nagu programmis on kavandatud. Siiski annab see iga aasta jaoks piisava varu, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodi lõpus ja kõige tõenäolisemalt alates 2009. aastast. Kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, v.a 2007. aastal, on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. Kuigi Prantsusmaa on alles äsja parandanud oma ülemäärast puudujääki, piirdub 2007. aastaks kavandatud kohandamine hinnanguliselt 0,3 protsendipunktiga SKPst, hoolimata sellest, et majandustingimusi ei saa pidada “ebasoodsateks ”ning maksude paindlikkus viitab isegi “soodsatele aegadele”. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskihindamist arvestades ei pruugi programmi eelarveseisund olla piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks, nagu programmis on kavandatud. Siiski annab see iga aasta jaoks piisava varu, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodi lõpus ja kõige tõenäolisemalt alates 2009. aastast. Kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, v.a 2007. aastal, on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. Kuigi Prantsusmaa on alles äsja parandanud oma ülemäärast puudujääki, piirdub 2007. aastaks kavandatud kohandamine hinnanguliselt 0,3 protsendipunktiga SKPst, hoolimata sellest, et majandustingimusi ei saa pidada “ebasoodsateks ”ning maksude paindlikkus viitab isegi “soodsatele aegadele”.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt jõudnud 64,6 %ni SKPst 2006. aastal, mis on asutamislepingus sätestatud 60 %-lisest kontrollväärtusest kõrgem. Programmis prognoositakse, et võla suhe SKPsse väheneb programmiperioodi jooksul 6,5 protsendipunkti võrra. Võla suhte vähenemine võib programmi hilisemas etapis olla prognoositust vähem soodne, arvestades 1) eelnimetatud ohte eelarve-eesmärkidele ja 2) ebakindlust mittestrateegiliste varade müügi osas, mis kaldub olema ulatuslikum kui varasem keskmine. Riskihinnangut silmas pidades näib, et valitsemissektori võlasuhe on programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenemas. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt jõudnud 64,6 %ni SKPst 2006. aastal, mis on asutamislepingus sätestatud 60 %-lisest kontrollväärtusest kõrgem. Programmis prognoositakse, et võla suhe SKPsse väheneb programmiperioodi jooksul 6,5 protsendipunkti võrra. Võla suhte vähenemine võib programmi hilisemas etapis olla prognoositust vähem soodne, arvestades 1) eelnimetatud ohte eelarve-eesmärkidele ja 2) ebakindlust mittestrateegiliste varade müügi osas, mis kaldub olema ulatuslikum kui varasem keskmine. Riskihinnangut silmas pidades näib, et valitsemissektori võlasuhe on programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenemas.

| (9) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Prantsusmaal on pisut madalam kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulutuste kasv on juba kehtestatud pensionireformide tõttu mõnevõrra väiksem kui mitmes teises riigis. Esmane eelarveseisund, mis on küll võrreldes 2005. aastaga paranenud, kujutab endast ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi enne elanikkonna vananemise pikaajalise eelarvemõju arvessevõtmist. Lisaks on koguvõla praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Jätkuv eelarve tasakaalustamine aitaks vähendada ohte, mis avalduvad riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, mis võiks säilitada või suurendada pensionireformist saadavat kasu. Üldiselt on Prantsusmaa riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid keskmised. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Prantsusmaal on pisut madalam kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulutuste kasv on juba kehtestatud pensionireformide tõttu mõnevõrra väiksem kui mitmes teises riigis. Esmane eelarveseisund, mis on küll võrreldes 2005. aastaga paranenud, kujutab endast ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi enne elanikkonna vananemise pikaajalise eelarvemõju arvessevõtmist. Lisaks on koguvõla praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Jätkuv eelarve tasakaalustamine aitaks vähendada ohte, mis avalduvad riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, mis võiks säilitada või suurendada pensionireformist saadavat kasu. Üldiselt on Prantsusmaa riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid keskmised.

| (10) | Stabiilsusprogramm sisaldab Prantsusmaa 2006. aasta oktoobri riikliku reformiprogrammi üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Kuigi selles ei ole korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta, tundub siiski, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige esitatakse programmis potentsiaalse majanduskasvu suurendamiseks meetmeid, mis käsitlevad tööturu ajakohastamist, kuid ka mõningat innovatsiooni tööstus- ja teaduspoliitika valdkondades. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm sisaldab Prantsusmaa 2006. aasta oktoobri riikliku reformiprogrammi üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Kuigi selles ei ole korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta, tundub siiski, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige esitatakse programmis potentsiaalse majanduskasvu suurendamiseks meetmeid, mis käsitlevad tööturu ajakohastamist, kuid ka mõningat innovatsiooni tööstus- ja teaduspoliitika valdkondades.

| (11) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. |
| --- | --- |

(11)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed (3). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed (3).

Nõukogu tervitab asjaolu, et pärast ülemäärase puudujäägi parandamist ning suure tulude kasvu raames on programmis seatud prioriteediks võla vähendamine ning kavandatud edusamme keskpika perioodi eesmärgi suunas kulutustel põhineva kohandamise kaudu. Kuid nõukogu märgib, et kohandamine on mõnevõrra edasi lükatud ja eelarve-eesmärkide saavutamine, eelkõige hilisematel aastatel, on seatud ohtu.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades soovitab nõukogu Prantsusmaal:

| i) | kasutada jõulisi kasvuväljavaateid ja varem eeldatust paremate 2006. aasta tulemuste positiivset mõju, et alustada varem keskpika eesmärgi saavutamiseks vajalikku kohandamist ja jätkata ambitsioonikat struktuurilist kohandamist tulevastel aastatel, et saavutada keskpika perioodi eesmärk nagu kavandatud 2010. aastaks, vähendades seejuures võlamäära ning parandades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Eelkõige tuleks 2007. aasta eelarvet täita täielikult ja tõhusalt ning struktuurilise kohandamise kiirendamiseks tuleks kinni haarata igast võimalusest; |
| --- | --- |

i)

kasutada jõulisi kasvuväljavaateid ja varem eeldatust paremate 2006. aasta tulemuste positiivset mõju, et alustada varem keskpika eesmärgi saavutamiseks vajalikku kohandamist ja jätkata ambitsioonikat struktuurilist kohandamist tulevastel aastatel, et saavutada keskpika perioodi eesmärk nagu kavandatud 2010. aastaks, vähendades seejuures võlamäära ning parandades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Eelkõige tuleks 2007. aasta eelarvet täita täielikult ja tõhusalt ning struktuurilise kohandamise kiirendamiseks tuleks kinni haarata igast võimalusest;

| ii) | tugevdada valitsemissektori kõikide tasandite kulutusi reguleerivate eeskirjade täitmist ja järelevalvet, et tagada kulude mitmeaastastest ambitsioonikatest piirmääradest kinnipidamine. |
| --- | --- |

ii)

tugevdada valitsemissektori kõikide tasandite kulutusi reguleerivate eeskirjade täitmist ja järelevalvet, et tagada kulude mitmeaastastest ambitsioonikatest piirmääradest kinnipidamine.

Eelarvearengu ja -prognooside võrdlus

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | SP dets 2006 | 1,2 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov 2006 | 1,2 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | puudub | puudub |
| SP jaan 2006 | 1,5-2,0 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | puudub | puudub |
| SP jaan 2006 | 1,9 | 1,8 | 1 | 1 | 1 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2006 (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM nov 2006 (8) | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,9 | puudub | puudub |
| SP jaan 2006 (4) | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 | puudub |
| Valitsemissektori eelarvetasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 |
| KOM nov 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,2 | puudub | puudub |
| SP jaan 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 |
| KOM nov 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | puudub | puudub |
| SP jaan 2006 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 (4) | – 2,5 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| KOM nov 2006 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,3 | – 1,8 | puudub | puudub |
| SP jaan 2006 (4) | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP dets 2006 (6) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| KOM nov 2006 (7) | – 3,1 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,8 | puudub | puudub |
| SP jaan 2006 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 66,6 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 |
| KOM nov 2006 | 66,6 | 64,7 | 63,9 | 63,3 | puudub | puudub |
| SP jaan 2006 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 | puudub |
| Allikas:

  Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

SP dets 2006

1,2

2,0-2,5

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

KOM nov 2006

1,2

2,2

2,3

2,1

puudub

puudub

SP jaan 2006

1,5-2,0

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2006

1,9

2,0

1,9

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov 2006

1,9

2,0

1,8

1,9

puudub

puudub

SP jaan 2006

1,9

1,8

1 Formula

1 Formula

1 Formula

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2006 (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

KOM nov 2006 (8)

– 0,8

– 0,8

– 0,7

– 0,9

puudub

puudub

SP jaan 2006 (4)

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

puudub

Valitsemissektori eelarvetasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

KOM nov 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,6

– 2,2

puudub

puudub

SP jaan 2006

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

– 0,2

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

KOM nov 2006

– 0,2

– 0,1

0,0

0,4

puudub

puudub

SP jaan 2006

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006 (4)

– 2,5

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

KOM nov 2006

– 2,5

– 2,3

– 2,3

– 1,8

puudub

puudub

SP jaan 2006 (4)

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKPst)

SP dets 2006 (6)

– 3,0

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

KOM nov 2006 (7)

– 3,1

– 2,6

– 2,3

– 1,8

puudub

puudub

SP jaan 2006

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2006

66,6

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

KOM nov 2006

66,6

64,7

63,9

63,3

puudub

puudub

SP jaan 2006

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

puudub

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  2006. aastal esmakordselt rakendatud uue eelarveseadusi käsitleva põhiseadusliku seadusega (LOLF) taotletakse avaliku sektori kulutuste haldamisel suuremat läbipaistvust ja tõhusust.

(3)  Eelkõige puuduvad andmed kollektiivtarbimise ning lühi- ja pikaajaliste intressimäärade kohta (aastate 2008–2010 kohta).

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(6)  Programmis sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,5 % SKPst 2005. aastal ja 0,1 % 2006. aastal; pärast seda 0 %, kõik puudujääki vähendavad).

(7)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,6 % SKPst 2005. aastal ja 0,2 % 2006. aastal; pärast seda 0 %, kõik puudujääki vähendavad).

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel 2,0 %, 2,2 %, 2,2 % ja 2,3 % kasvul vastavalt aastatel 2005–2008.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/17

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2011 kohta

(2007/C 70/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2011.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb alguses 1,6 %-lt 2006. aastal 1,3 %-le 2007. aastal. Hiljem majanduskasv järk-järgult suureneb, jõudes 1,7 %ni 2011. aastal. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat madal programmivälistel aastatel. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb alguses 1,6 %-lt 2006. aastal 1,3 %-le 2007. aastal. Hiljem majanduskasv järk-järgult suureneb, jõudes 1,7 %ni 2011. aastal. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat madal programmivälistel aastatel.

| (3) | 2006. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammis prognoositakse 2006. aasta eelarvepuudujäägiks 5,7 % SKPst (2). See vastandub komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosides esitatud 4,7 %-le SKPst. Komisjoni stsenaariumis ei võeta arvesse kõrvalekallet, mis on 0,9 % SKPst, kiirrongi projektiga (Ferrovie dello Stato — RFI/TAV) (3) seotud raudtee-ettevõtte võla kustutamise tõttu pärast eelarvemenetluse lõppetapis tehtud otsust. Seevastu on komisjoni talituste sügisprognoos valitsemissektori eelarve puudujäägi kohta kõrgem kui 3,5 % SKPst, mis on seatud eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis. Erinevust, mis on 1,2 % SKPst, selgitatakse peamiselt ühekordsete kulude (0,8 % SKPst) erineva mõjuga ning Euroopa Kohtu ametiautode käibemaksu käsitleva otsuse püsiva negatiivse mõjuga (umbes 0,4 % SKPst). |
| --- | --- |

(3)

2006. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammis prognoositakse 2006. aasta eelarvepuudujäägiks 5,7 % SKPst (2). See vastandub komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosides esitatud 4,7 %-le SKPst. Komisjoni stsenaariumis ei võeta arvesse kõrvalekallet, mis on 0,9 % SKPst, kiirrongi projektiga (Ferrovie dello Stato — RFI/TAV) (3) seotud raudtee-ettevõtte võla kustutamise tõttu pärast eelarvemenetluse lõppetapis tehtud otsust. Seevastu on komisjoni talituste sügisprognoos valitsemissektori eelarve puudujäägi kohta kõrgem kui 3,5 % SKPst, mis on seatud eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis. Erinevust, mis on 1,2 % SKPst, selgitatakse peamiselt ühekordsete kulude (0,8 % SKPst) erineva mõjuga ning Euroopa Kohtu ametiautode käibemaksu käsitleva otsuse püsiva negatiivse mõjuga (umbes 0,4 % SKPst).

| (4) | Programmi eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki 2007. aastal (puudujääk langeb prognooside kohaselt 2,8 %-le SKPst) peamiselt püsivate meetmetega. Seejärel jätkab valitsemissektori eelarve tasakaal programmiperioodi jooksul püsivat paranemist, muutudes positiivseks 0,1 % SKPst 2011. aastal. Eelarve esmane tasakaal paraneb prognooside kohaselt –0,9 %lt SKPst 2006. aastal 5 %ni 2011. aastal. Kuni 2007. aastani on kohandamine peamiselt tulupõhine. Pärast 2007. aastat piirdub teave suundumustega seotud eelarve-eesmärkide saavutamiseks nõutava korrigeerimise suurusega. Eelmise programmiga võrreldes on 2007. aastast kaugemale ulatuvad eesmärgid jäänud üldiselt samaks ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumiga seoses, kuid palju suurema 2006. aasta eelarvepuudujäägi algseisu tõttu on kohandamine 2007. aastal palju suurem. |
| --- | --- |

(4)

Programmi eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki 2007. aastal (puudujääk langeb prognooside kohaselt 2,8 %-le SKPst) peamiselt püsivate meetmetega. Seejärel jätkab valitsemissektori eelarve tasakaal programmiperioodi jooksul püsivat paranemist, muutudes positiivseks 0,1 % SKPst 2011. aastal. Eelarve esmane tasakaal paraneb prognooside kohaselt –0,9 %lt SKPst 2006. aastal 5 %ni 2011. aastal. Kuni 2007. aastani on kohandamine peamiselt tulupõhine. Pärast 2007. aastat piirdub teave suundumustega seotud eelarve-eesmärkide saavutamiseks nõutava korrigeerimise suurusega. Eelmise programmiga võrreldes on 2007. aastast kaugemale ulatuvad eesmärgid jäänud üldiselt samaks ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumiga seoses, kuid palju suurema 2006. aasta eelarvepuudujäägi algseisu tõttu on kohandamine 2007. aastal palju suurem.

| (5) | Ühiselt kokku lepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks prognooside kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 4 % SKPst 2006. aastal ülejäägini 0,25 % SKPst programmiperioodi lõpus (2011). Nagu ka stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks eelarve struktuurne tasakaal, mille saavutamine programmiperioodi lõpuks seatakse programmi eesmärgiks. Eelmises ajakohastatud programmis ei kavandatud saavutada keskpikka eesmärki programmiperioodi jooksul (mis lõpeb 2009. aastal). Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt umbes 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru eesmärgi ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokku lepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks prognooside kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 4 % SKPst 2006. aastal ülejäägini 0,25 % SKPst programmiperioodi lõpus (2011). Nagu ka stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks eelarve struktuurne tasakaal, mille saavutamine programmiperioodi lõpuks seatakse programmi eesmärgiks. Eelmises ajakohastatud programmis ei kavandatud saavutada keskpikka eesmärki programmiperioodi jooksul (mis lõpeb 2009. aastal). Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt umbes 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru eesmärgi ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

| (6) | Eelarve tulemused võivad 2006. aastal osutuda programmis prognoosituist paremaks ja pärast 2007. aastat prognoosituist halvemaks. 2007. aasta puhul näivad programmis toodud eelarveprognooside riskid üldjoontes tasakaalustatud. Positiivse poole pealt, võttes arvesse rahaliste andmete arenguid, võib 2006. aasta eelarvepuudjääk osutuda madalamaks kui prognoositud 5,7 % SKPst, mis tähendab prognoositust paremat üldmõju aastaks 2007. Siiski on 2007. aasta eelarves sisalduvate mõningate meetmete tõhusus seotud riskidega. Ei saa välistada riigi rahanduse riske keskpikal perioodil, eelkõige tervishoiukulude korduvatest ületamistest tulenevaid riske. Lisaks ei ole pärast 2007. aastat antud kohandamisstrateegia kohta üksikasju, mis suurendab eelarve kavandatava konsolideerimisega seotud riske. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve tulemused võivad 2006. aastal osutuda programmis prognoosituist paremaks ja pärast 2007. aastat prognoosituist halvemaks. 2007. aasta puhul näivad programmis toodud eelarveprognooside riskid üldjoontes tasakaalustatud. Positiivse poole pealt, võttes arvesse rahaliste andmete arenguid, võib 2006. aasta eelarvepuudjääk osutuda madalamaks kui prognoositud 5,7 % SKPst, mis tähendab prognoositust paremat üldmõju aastaks 2007. Siiski on 2007. aasta eelarves sisalduvate mõningate meetmete tõhusus seotud riskidega. Ei saa välistada riigi rahanduse riske keskpikal perioodil, eelkõige tervishoiukulude korduvatest ületamistest tulenevaid riske. Lisaks ei ole pärast 2007. aastat antud kohandamisstrateegia kohta üksikasju, mis suurendab eelarve kavandatava konsolideerimisega seotud riske.

| (7) | Kõnealust riskihindamist arvesse võttes näib programmi eelarveseisund olevat üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2007. aastaks, nagu soovitas nõukogu, tingimusel et eelarvemeetmeid rakendatakse täielikult ja tõhusalt. Üldiselt eksisteerivad 2007. aastal kavandatava struktuurilise kohandamise (1,25 % SKPst) negatiivsed riskid. Prognoositust paremale struktuurilisele kohandamisele 2006. aastal viitavad kättesaadavad andmed (0,25 % SKPst) võivad tähendada paremat ülekandmist 2007. aastasse. Eelarveseisund ei pruugi tagada enne 2010. aastat piisavat kindlusvaru puudujäägiläve (3 % SKPst) rikkumise eest olukorras, kus on normaalsed makromajanduslikud kõikumised. Peale selle ei pruugi see olla piisav, et tagada programmis kavandatud keskpika perioodi eesmärkide saavutamist programmiperioodi jooksul. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel on programmis nimetatud keskpika perioodi eesmärkidele suunatud kohandamise tempo üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles täpsustatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul peaks struktuurse tasakaalu iga-aastane parandamine olema sihtmärgiks võetud 0,5 % SKPst ning et kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskihindamist arvesse võttes näib programmi eelarveseisund olevat üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2007. aastaks, nagu soovitas nõukogu, tingimusel et eelarvemeetmeid rakendatakse täielikult ja tõhusalt. Üldiselt eksisteerivad 2007. aastal kavandatava struktuurilise kohandamise (1,25 % SKPst) negatiivsed riskid. Prognoositust paremale struktuurilisele kohandamisele 2006. aastal viitavad kättesaadavad andmed (0,25 % SKPst) võivad tähendada paremat ülekandmist 2007. aastasse. Eelarveseisund ei pruugi tagada enne 2010. aastat piisavat kindlusvaru puudujäägiläve (3 % SKPst) rikkumise eest olukorras, kus on normaalsed makromajanduslikud kõikumised. Peale selle ei pruugi see olla piisav, et tagada programmis kavandatud keskpika perioodi eesmärkide saavutamist programmiperioodi jooksul. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel on programmis nimetatud keskpika perioodi eesmärkidele suunatud kohandamise tempo üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles täpsustatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul peaks struktuurse tasakaalu iga-aastane parandamine olema sihtmärgiks võetud 0,5 % SKPst ning et kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg on ametlike prognooside kohaselt saavutanud 107,6 % SKPst 2006. aastal, mis on palju suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKPst. Programmis prognoositakse võlasuhte järkjärgulist langust umbes 98 %ni SKPst 2011. aastal. Võla suhte vähenemine on tõenäoliselt 2006. aasta programmis prognoositust soodsam, võttes arvesse rahaliste andmete arenguid. Võla prognoositud arenguga kaasnevad riskid on 2007. aastal üldiselt tasakaalus. Pärast 2007. aastat suurendab kohandamisstrateegiat käsitlevate üksikasjade puudus kavandatava võlavähendusega seotud riske. Kõnealust riskihindamist arvesse võttes ei pruugi võlasuhe kontrollväärtuse suunas programmiperioodi jooksul piisavalt väheneda. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg on ametlike prognooside kohaselt saavutanud 107,6 % SKPst 2006. aastal, mis on palju suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKPst. Programmis prognoositakse võlasuhte järkjärgulist langust umbes 98 %ni SKPst 2011. aastal. Võla suhte vähenemine on tõenäoliselt 2006. aasta programmis prognoositust soodsam, võttes arvesse rahaliste andmete arenguid. Võla prognoositud arenguga kaasnevad riskid on 2007. aastal üldiselt tasakaalus. Pärast 2007. aastat suurendab kohandamisstrateegiat käsitlevate üksikasjade puudus kavandatava võlavähendusega seotud riske. Kõnealust riskihindamist arvesse võttes ei pruugi võlasuhe kontrollväärtuse suunas programmiperioodi jooksul piisavalt väheneda.

| (9) | Vananemise pikaajaline mõju eelarvele Itaalias on madalam kui ELi keskmine, ELi keskmisest väiksema kasvuga pensionikulutustega tänu vastu võetud pensionireformidele, tingimusel et neid rakendatakse täielikult, kaasa arvatud eelkõige kavandatav perioodiline kindlustusmatemaatiline kohandamine kooskõlas keskmise elueaga. Tööhõive määra suurenemine, eriti vanemate töötajate puhul, parandaks töötajate pensione tulevikus ja aitaks kaasa pensionireformide edule. Esmane eelarveseisund, olgugi et veidi parem 2005. aastaga võrreldes, on risk riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi enne vananeva elanikkonna pikaajalise eelarvemõju arvesse võtmist. Lisaks on koguvõla praegune tase suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest ja selle vähendamine eeldaks suurte esmaste ülejääkide saavutamist ja säilitamist pika perioodi jooksul. Üldiselt näivad Itaalia rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid olevat keskmised. |
| --- | --- |

(9)

Vananemise pikaajaline mõju eelarvele Itaalias on madalam kui ELi keskmine, ELi keskmisest väiksema kasvuga pensionikulutustega tänu vastu võetud pensionireformidele, tingimusel et neid rakendatakse täielikult, kaasa arvatud eelkõige kavandatav perioodiline kindlustusmatemaatiline kohandamine kooskõlas keskmise elueaga. Tööhõive määra suurenemine, eriti vanemate töötajate puhul, parandaks töötajate pensione tulevikus ja aitaks kaasa pensionireformide edule. Esmane eelarveseisund, olgugi et veidi parem 2005. aastaga võrreldes, on risk riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi enne vananeva elanikkonna pikaajalise eelarvemõju arvesse võtmist. Lisaks on koguvõla praegune tase suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest ja selle vähendamine eeldaks suurte esmaste ülejääkide saavutamist ja säilitamist pika perioodi jooksul. Üldiselt näivad Itaalia rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid olevat keskmised.

| (10) | Stabiilsusprogramm sisaldab riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Selles esitatakse mõningane teave riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või säästude kohta ning selle eelarveprognoosid näivad võtvat arvesse riiklikus reformiprogrammis toodud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige käsitlevad mõlemad programmid fiskaalse jätkusuutlikkuse küsimust ning kavandavad tööjõu maksukiilu rakendamist 2007.–2008. aastal. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm sisaldab riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Selles esitatakse mõningane teave riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või säästude kohta ning selle eelarveprognoosid näivad võtvat arvesse riiklikus reformiprogrammis toodud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige käsitlevad mõlemad programmid fiskaalse jätkusuutlikkuse küsimust ning kavandavad tööjõu maksukiilu rakendamist 2007.–2008. aastal.

| (11) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. |
| --- | --- |

(11)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis täpsustatud andmenõuete osas on programmis kohustuslikes ja valikulistes andmetes lüngad, (4) mis on vaja täita tulevastes programmides. |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis täpsustatud andmenõuete osas on programmis kohustuslikes ja valikulistes andmetes lüngad, (4) mis on vaja täita tulevastes programmides.

Nõukogu leiab, et programm on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2007. aastaks, tingimusel et 2007. aasta eelarvet täidetakse täielikult ja tõhusalt. Pärast 2007. aastat kavandatav kohandamine on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega ning võimaldaks saavutada keskpika perioodi eesmärgid programmiperioodi lõpuks. Siiski ei ole toodud üksikasju kohandamisstrateegia kohta, mis kujutab endast eelarve-eesmärkide saavutamise riski pärast 2007. aastat ja takistab konsolideerumisstrateegia nõuetekohast hindamist.

Eespool toodud hindamist arvesse võttes ja pidades silmas ka asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast 28. juuli 2005. aasta soovitust, kutsub nõukogu Itaaliat üles:

| i) | saavutama eelarve kavandatavat konsolideerimist 2007. aastal, nii et korrigeeritakse ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorda kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega; |
| --- | --- |

i)

saavutama eelarve kavandatavat konsolideerimist 2007. aastal, nii et korrigeeritakse ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorda kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega;

| ii) | kasutama ära eelarvepuudujäägi loodetust parema vähenemise ja tagama pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel piisava edasiliikumise, nii et keskpika perioodi eesmärk saavutataks hiljemalt programmiperioodi lõpuks, ning tagama, et võla suhet SKPsse vähendataks vastavalt; |
| --- | --- |

ii)

kasutama ära eelarvepuudujäägi loodetust parema vähenemise ja tagama pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel piisava edasiliikumise, nii et keskpika perioodi eesmärk saavutataks hiljemalt programmiperioodi lõpuks, ning tagama, et võla suhet SKPsse vähendataks vastavalt;

| iii) | väga kõrget võlataset arvesse võttes rakendama täielikult vastuvõetud pensionireforme, sealhulgas kavandatud perioodilist kindlustusmatemaatilist kohandamist vastavalt eeldatavale elueale, et vältida vananemisega seotud kulude märkimisväärset suurenemist; ning |
| --- | --- |

iii)

väga kõrget võlataset arvesse võttes rakendama täielikult vastuvõetud pensionireforme, sealhulgas kavandatud perioodilist kindlustusmatemaatilist kohandamist vastavalt eeldatavale elueale, et vältida vananemisega seotud kulude märkimisväärset suurenemist; ning

| iv) | parandama eelarvemenetlust, suurendades selle läbipaistvust, täpsustades üksikasjalikumalt pikemaajalise perspektiiviga eelarvemeetmeid ning rakendades tõhusalt kulude — eelkõige tervishoiukulude — jälgimise ja kontrolli mehhanisme. |
| --- | --- |

iv)

parandama eelarvemenetlust, suurendades selle läbipaistvust, täpsustades üksikasjalikumalt pikemaajalise perspektiiviga eelarvemeetmeid ning rakendades tõhusalt kulude — eelkõige tervishoiukulude — jälgimise ja kontrolli mehhanisme.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | SP dets 2006 | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| KOM nov 2006 | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | puudub | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2006 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM nov 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | n.d. | n.d. |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2006 (5) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| KOM nov 2006 (9) | – 1,4 | – 1,0 | – 1,0 | – 1,1 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2005 (5) | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarvetasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 (11) | – 4,1 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| KOM nov 2006 | – 4,1 | – 4,7 | – 2,9 | – 3,1 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 | puudub | puudub |
| Eelarve esmane tasakaal (10)

  (% SKPst) | SP dets 2006 (11) | 0,7 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| KOM nov 2006 | 0,5 | – 0,1 | 1,8 | 1,7 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | puudub | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 (5)
   (11) | – 3,5 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| KOM nov 2006 | – 3,4 | – 4,1 | – 2,4 | – 2,5 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2005 (5) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKPst) | SP dets 2006 (5)
   (7) | – 4,0 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| KOM nov 2006 (8) | – 3,9 | – 3,6 | – 2,5 | – 2,6 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2005 (5) | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| KOM nov 2006 | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | puudub | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | puudub | puudub |
| Allikas:

  Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reaalne SKP

(muutus, %)

SP dets 2006

0,0

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

KOM nov 2006

0,0

1,7

1,4

1,4

puudub

puudub

puudub

SP dets 2005

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

puudub

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2006

2,2

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

KOM nov 2006

2,2

2,3

2,0

1,9

puudub

puudub

puudub

SP dets 2005

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

n.d.

n.d.

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2006 (5)

– 1,3

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

KOM nov 2006 (9)

– 1,4

– 1,0

– 1,0

– 1,1

puudub

puudub

puudub

SP dets 2005 (5)

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarvetasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006 (11)

– 4,1

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

KOM nov 2006

– 4,1

– 4,7

– 2,9

– 3,1

puudub

puudub

puudub

SP dets 2005

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

puudub

puudub

Eelarve esmane tasakaal (10)

(% SKPst)

SP dets 2006 (11)

0,7

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

KOM nov 2006

0,5

– 0,1

1,8

1,7

puudub

puudub

puudub

SP dets 2005

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

puudub

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006 (5)
   (11)

– 3,5

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

KOM nov 2006

– 3,4

– 4,1

– 2,4

– 2,5

puudub

puudub

puudub

SP dets 2005 (5)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKPst)

SP dets 2006 (5)
   (7)

– 4,0

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

KOM nov 2006 (8)

– 3,9

– 3,6

– 2,5

– 2,6

puudub

puudub

puudub

SP dets 2005 (5)

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2006

106,6

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

KOM nov 2006

106,6

107,2

105,9

105,7

puudub

puudub

puudub

SP dets 2005

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

puudub

puudub

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  2006. aasta stabiilsusprogrammi tabelitesse ei lisata valitsemissektori ühekordseid kulusid, mis on kõrgemad kui 0,9 % SKPst, raudtee-ettevõtte võla kustutamise tõttu, millele programmi tekst viitab. Kõnealune lisakulutus viib suunatud eelarvepuudujäägi tabelites toodud 4,8 %lt 2006. aastaks 5,7 %ni SKPst ning mõjutab samuti muid eelarveandmeid.

(3)  Pärast Eurostati 23. mai 2005. aasta otsust (vt Eurostat News Release nr 65/2005), mille kohaselt kõnealune raudtee-ettevõtte võlg oli juba kirjendatud valitsemissektori võlana, ei mõjutanud valitsuse otsus võlga.

(4)  Eelkõige puudub 2008.–2011. aasta eelarvepuudujäägi sihtmärkidega kooskõlas olev eelarve jaotus.

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(7)  Programmis sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,5 % SKPst 2005. aastal, 0,1 % 2007. ja 2008. aastal; puudujääki vähendav. 2006. aastal 1,4 % SKPst, puudujääki suurendav).

(8)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosist võetud ühekordsed ja ajutised meetmed (0,5 % SKPst 2005. aastal, 0,1 % 2007. ja 2008. aastal; puudujääki vähendav. 2006. aastal 0,5 % SKPst, puudujääki suurendav).

(9)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % ja 1,5 % kasvul vastavalt aastatel 2005–2008.

(10)  Programmis ja komisjoni talituste prognoosides sisalduvad andmed eelarve esmase tasakaalu kohta ei ole otseselt võrreldavad FISIMi erineva käsitluse tõttu. Programmis sisalduvad andmed järgivad tegevusjuhendis nõutud määratlusi. Programmis sisalduvate andmetega võrdlemiseks tuleb komisjoni andmeid eelarve esmase tasakaalu kohta kohandada umbes +0,2 % võrra SKPst.

(11)  Programmis sisalduvaid eelarveandmeid 2006. aasta kohta on muudetud, et lisada kulu, mis on 0,9 % SKPst, raudtee-ettevõtte kiirrongi projektiga seotud võla kustutamise tõttu riigi poolt, mis tehti teatavaks stabiilsusprogrammis ja millega nõustuti 2007. aasta eelarveseaduse lõppmuudatuses.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/21

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta

(2007/C 70/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009.

| (2) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalne SKP kasvab 3,75 % võrra 2006. aastal, 3 % võrra 2007. aastal ja 1,75 % võrra aastas ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usaldusväärsetel kasvuprognoosidel 2006. ja 2007. aasta osas ning ettevaatlikel prognoosidel pärast seda. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat realistlikud kuni 2007. aastani ning seejärel pisut madalad arvestades eeldatavaid pingeid tööjõuturul. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalne SKP kasvab 3,75 % võrra 2006. aastal, 3 % võrra 2007. aastal ja 1,75 % võrra aastas ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usaldusväärsetel kasvuprognoosidel 2006. ja 2007. aasta osas ning ettevaatlikel prognoosidel pärast seda. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat realistlikud kuni 2007. aastani ning seejärel pisut madalad arvestades eeldatavaid pingeid tööjõuturul.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosi kohaselt on valitsemissektori 2006. aasta eelarve tasakaalus, samas kui stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli eesmärgiks seatud -1,5 % SKPst. See peegeldab peamiselt tugevalt paranenud tsüklilist väljavaadet, mis on suuremate maksulaekumiste ja maagaasi suurenenud müügist saadud laekumiste tulemus. Pärast sügisest prognoosi saadud teabe (igakuised andmed valitsemissektori eelarve tasakaalu kohta) põhjal võib oodata isegi paremat eelarvetulemust. Viimase ametliku hinnangu kohaselt, mis esitati 2006. aasta sügise seletuskirjas, oodatakse 2006. aasta eelarvetulemuseks ülejääki 0,4 % SKPst. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosi kohaselt on valitsemissektori 2006. aasta eelarve tasakaalus, samas kui stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli eesmärgiks seatud -1,5 % SKPst. See peegeldab peamiselt tugevalt paranenud tsüklilist väljavaadet, mis on suuremate maksulaekumiste ja maagaasi suurenenud müügist saadud laekumiste tulemus. Pärast sügisest prognoosi saadud teabe (igakuised andmed valitsemissektori eelarve tasakaalu kohta) põhjal võib oodata isegi paremat eelarvetulemust. Viimase ametliku hinnangu kohaselt, mis esitati 2006. aasta sügise seletuskirjas, oodatakse 2006. aasta eelarvetulemuseks ülejääki 0,4 % SKPst.

| (4) | Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on tegeleda elanikkonna vananemisest tingitud kulude küsimusega eelarve täiendava konsolideerimise teel. Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve ülejäägi paranemist 0,1 %-lt SKPst 2006. aastal 0,9 %-le 2009. aastal. Esmane ülejääk peaks paranema 2,4 %-lt SKPst 2006. aastal 2,9 %-le 2009. aastal, mis on täielikult kontsentreeritud programmi viimasele aastale, peegeldades 2007.–2009. aastal makstud ELi omavahendite eeldatavat tagastamist sellel aastal. Nominaalset kohandamist põhjendab kulude suhte vähenemine SKPsse, mis kompenseerib enam kui piisavalt laekumiste ja SKP suhte 0,2 protsendipunkti suuruse languse. Võrreldes stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooniga on valitsemissektori eelarve tasakaalu tase märgatavalt kõrgem kogu programmiperioodi jooksul. See peegeldab peamiselt gaasitarnetest saadavaid suuremaid laekumisi, paranenud makromajanduslikku olukorda 2005. aastal ja väljavaadet 2006. aastaks. |
| --- | --- |

(4)

Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on tegeleda elanikkonna vananemisest tingitud kulude küsimusega eelarve täiendava konsolideerimise teel. Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve ülejäägi paranemist 0,1 %-lt SKPst 2006. aastal 0,9 %-le 2009. aastal. Esmane ülejääk peaks paranema 2,4 %-lt SKPst 2006. aastal 2,9 %-le 2009. aastal, mis on täielikult kontsentreeritud programmi viimasele aastale, peegeldades 2007.–2009. aastal makstud ELi omavahendite eeldatavat tagastamist sellel aastal. Nominaalset kohandamist põhjendab kulude suhte vähenemine SKPsse, mis kompenseerib enam kui piisavalt laekumiste ja SKP suhte 0,2 protsendipunkti suuruse languse. Võrreldes stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooniga on valitsemissektori eelarve tasakaalu tase märgatavalt kõrgem kogu programmiperioodi jooksul. See peegeldab peamiselt gaasitarnetest saadavaid suuremaid laekumisi, paranenud makromajanduslikku olukorda 2005. aastal ja väljavaadet 2006. aastaks.

| (5) | Struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, millest on maha arvatud ühekordsed ja muud ajutiste meetmed), mis arvutatakse välja vastavalt üldiselt kokkulepitud metoodikale, peaks eeldatavalt halvenema umbes poole protsendipunkti võrra SKPst 2007. aastal, stabiliseeruma 2008. aastal ja paranema umbes poole protsendipunkti võrra SKPst 2009. aastal. Nagu stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on programmis esitletud eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk saavutada struktuurne puudujääk vahemikus 0,5 kuni 1 % SKPst, mida programmis kavatsetakse säilitada kogu programmiperioodi jooksul. Et keskpika perioodi eesmärgi vahemiku madalam lävi võrdub alammääraga (ligikaudu 1 % SKPst puudujäägi korral), peaks keskpika perioodi eesmärgi saavutamine tagama stabiilsusvaru ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise korral. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(5)

Struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, millest on maha arvatud ühekordsed ja muud ajutiste meetmed), mis arvutatakse välja vastavalt üldiselt kokkulepitud metoodikale, peaks eeldatavalt halvenema umbes poole protsendipunkti võrra SKPst 2007. aastal, stabiliseeruma 2008. aastal ja paranema umbes poole protsendipunkti võrra SKPst 2009. aastal. Nagu stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on programmis esitletud eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk saavutada struktuurne puudujääk vahemikus 0,5 kuni 1 % SKPst, mida programmis kavatsetakse säilitada kogu programmiperioodi jooksul. Et keskpika perioodi eesmärgi vahemiku madalam lävi võrdub alammääraga (ligikaudu 1 % SKPst puudujäägi korral), peaks keskpika perioodi eesmärgi saavutamine tagama stabiilsusvaru ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise korral. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

| (6) | Programmi eelarveprognoosidega seotud ohud näivad olevat üldiselt tasakaalus alates 2007. aastast. Ühest küljest kujutab 2006. aasta suuremate maksulaekumiste positiivse ülekandumise võimalus 2007. aastasse positiivset riski 2007. aasta eelarve tulemusele. Lisaks sellele tuleneb 2008. ja 2009. aastal positiivne risk eelarveseisundile ettevaatlikust makromajanduslikust stsenaariumist. Teisest küljest võivad gaasitarnetest saadavad laekumised kujuneda väiksemaks kui perioodi jooksul eeldatakse. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognoosidega seotud ohud näivad olevat üldiselt tasakaalus alates 2007. aastast. Ühest küljest kujutab 2006. aasta suuremate maksulaekumiste positiivse ülekandumise võimalus 2007. aastasse positiivset riski 2007. aasta eelarve tulemusele. Lisaks sellele tuleneb 2008. ja 2009. aastal positiivne risk eelarveseisundile ettevaatlikust makromajanduslikust stsenaariumist. Teisest küljest võivad gaasitarnetest saadavad laekumised kujuneda väiksemaks kui perioodi jooksul eeldatakse.

| (7) | Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarveseisund piisav, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks tundub see tagavat piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et programmiperioodi jooksul ei ületataks 3 %ni SKPst ulatuvat puudujäägi läve. Sellest olenemata püsib oht, et programmis kirjeldatud eelarvepoliitika seisund võib osutuda protsükliliseks 2007. aastal, mil prognoositakse majandusele soodsaid aegu. See ei oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. |
| --- | --- |

(7)

Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarveseisund piisav, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks tundub see tagavat piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et programmiperioodi jooksul ei ületataks 3 %ni SKPst ulatuvat puudujäägi läve. Sellest olenemata püsib oht, et programmis kirjeldatud eelarvepoliitika seisund võib osutuda protsükliliseks 2007. aastal, mil prognoositakse majandusele soodsaid aegu. See ei oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

| (8) | Tänu valitsemissektori eelarve puudujäägi järsule vähenemisele 2004. ja 2005. aastal on valitsemissektori koguvõlg langenud hinnanguliselt 50,2 %-le SKPst 2006. aastal, mis on allpool asutamislepinguga kehtestatud 60 % SKPst kontrollväärtust. Programmiga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul veel 6 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(8)

Tänu valitsemissektori eelarve puudujäägi järsule vähenemisele 2004. ja 2005. aastal on valitsemissektori koguvõlg langenud hinnanguliselt 50,2 %-le SKPst 2006. aastal, mis on allpool asutamislepinguga kehtestatud 60 % SKPst kontrollväärtust. Programmiga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul veel 6 protsendipunkti võrra.

| (9) | Elanikkonna vananemisega kaasnev pikaajaline mõju eelarvele on Madalmaades kõrgem kui ELis keskmiselt, mida põhjustab eelkõige pensionikulude osakaalu suhteliselt tugev suurenemine SKPs tulevastel dekaadidel. Esialgne eelarvepositsioon, mis ei ole küll nii tugev kui 2005. aastal, aitab kaasa elanikkonna vananemisega eelarvele kaasneva prognoositava pikaajalise mõju leevendamisele, kuid ei ole piisav selle täielikuks katmiseks. Prognoositav tulude osakaalu suurenemine SKPs, mida tingib eelkõige pensionide maksustamise edasilükkamine, kompenseeriks osaliselt riiklike kulutuste kasvu pikemas perspektiivis. Suure esmase ülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul ja/või reformimeetmete rakendamine, mis ohjeldavad vananemisega seotud kulude prognoositavat kasvu, aitaks kaasa riskide vähendamisele riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisel. Üldiselt näib, et Madalmaade rahanduse jätkusuutlikkus ei ole ohustatud. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemisega kaasnev pikaajaline mõju eelarvele on Madalmaades kõrgem kui ELis keskmiselt, mida põhjustab eelkõige pensionikulude osakaalu suhteliselt tugev suurenemine SKPs tulevastel dekaadidel. Esialgne eelarvepositsioon, mis ei ole küll nii tugev kui 2005. aastal, aitab kaasa elanikkonna vananemisega eelarvele kaasneva prognoositava pikaajalise mõju leevendamisele, kuid ei ole piisav selle täielikuks katmiseks. Prognoositav tulude osakaalu suurenemine SKPs, mida tingib eelkõige pensionide maksustamise edasilükkamine, kompenseeriks osaliselt riiklike kulutuste kasvu pikemas perspektiivis. Suure esmase ülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul ja/või reformimeetmete rakendamine, mis ohjeldavad vananemisega seotud kulude prognoositavat kasvu, aitaks kaasa riskide vähendamisele riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisel. Üldiselt näib, et Madalmaade rahanduse jätkusuutlikkus ei ole ohustatud.

| (10) | Stabiilsusprogramm ei sisalda riikliku reformiprogrammi 2006. aasta rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks ei esitata seal korrapäraselt teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otsese kasu ja kulu kohta eelarves, kuigi selle eelarveprognoosis võetakse arvesse riiklikus reformiprogrammis kavandatud tegevuste mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Mõlemates programmides kirjeldatakse eelkõige hiljutist tervishoiureformi, ettevõtte tulumaksu süsteemi muudatusi ja kavandatavaid lisaväljaminekuid, nt infrastruktuurile. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm ei sisalda riikliku reformiprogrammi 2006. aasta rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks ei esitata seal korrapäraselt teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otsese kasu ja kulu kohta eelarves, kuigi selle eelarveprognoosis võetakse arvesse riiklikus reformiprogrammis kavandatud tegevuste mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Mõlemates programmides kirjeldatakse eelkõige hiljutist tervishoiureformi, ettevõtte tulumaksu süsteemi muudatusi ja kavandatavaid lisaväljaminekuid, nt infrastruktuurile.

| (11) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. |
| --- | --- |

(11)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (2). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (2).

Nõukogu leiab, et keskpika perioodi eelarveseisund on stabiilne ning eelarvestrateegia on heaks näiteks stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast eelarvepoliitikast. Kuigi eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid on üldiselt neutraalsed, jääb gaasitarnetest saadavate suurte laekumiste võimalik vähenemine oluliseks riskiks.

Arvestades ülaltoodud hinnangut ja häid kasvuprognoose, kutsutakse Madalmaid üles säilitama tugev struktuurne eelarveseisund 2007. aastal ja edaspidi, vältides sealjuures majanduses valitsevatel soodsatel aegadel protsüklilist eelarvepoliitikat.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutuse %) | SP nov 2006 | 1,5 | 3 | 3 | 1 | 1 |
| KOM nov 2006 | 1,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | puudub |
| SP dets 2005 | | 2 | 2 | 2 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2006 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov 2006 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | 2,3 | puudub |
| SP dets 2005 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | puudub | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2006 (3) | – 1,9 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 |
| KOM nov 2006 (7) | – 2,0 | – 1,2 | – 0,4 | 0,0 | puudub |
| SP dets 2005 (3) | – 2,3 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,6 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 |
| KOM nov 2006 | – 0,3 | 0,0 | 0,1 | 0,3 | puudub |
| SP dets 2005 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 | 2,1 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 |
| KOM nov 2006 | 2,1 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | puudub |
| SP dets 2005 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 (3) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 |
| KOM nov 2006 | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | puudub |
| SP dets 2005 (3) | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (4)

  (% SKPst) | SP nov 2006 (5) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 |
| KOM nov 2006 (6) | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | puudub |
| SP dets 2005 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2006 | 52,7 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 |
| KOM nov 2006 | 52,7 | 50,5 | 47,8 | 45,4 | puudub |
| SP dets 2005 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 | puudub |
| Allikas:


  Stabiilsusprogramm; komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKP

(muutuse %)

SP nov 2006

1,5

3 Formula

3

1 Formula

1 Formula

KOM nov 2006

1,5

3,0

2,9

2,6

puudub

SP dets 2005

Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2006

1,5

1 Formula

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov 2006

1,5

1,6

1,8

2,3

puudub

SP dets 2005

1,5

1,5

1,1

puudub

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2006 (3)

– 1,9

– 0,5

0,6

0,6

0,3

KOM nov 2006 (7)

– 2,0

– 1,2

– 0,4

0,0

puudub

SP dets 2005 (3)

– 2,3

– 1,5

– 0,9

– 0,6

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006

– 0,3

0,1

0,2

0,3

0,9

KOM nov 2006

– 0,3

0,0

0,1

0,3

puudub

SP dets 2005

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006

2,1

2,4

2,4

2,4

2,9

KOM nov 2006

2,1

2,3

2,3

2,3

puudub

SP dets 2005

1,4

1,1

1,4

1,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006 (3)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,7

KOM nov 2006

0,9

0,6

0,4

0,3

puudub

SP dets 2005 (3)

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

puudub

Struktuurne tasakaal (4)

(% SKPst)

SP nov 2006 (5)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,4

KOM nov 2006 (6)

0,9

0,6

0,4

0,3

puudub

SP dets 2005

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2006

52,7

50,2

47,9

46,3

44,2

KOM nov 2006

52,7

50,5

47,8

45,4

puudub

SP dets 2005

54,4

54,5

53,9

53,1

puudub

Allikas:

Stabiilsusprogramm; komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Puudub valitsussektori 2009. aasta kulutuste funktsionaalne jaotus.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(5)  Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (2009. aastal 0,3 % SKPst; eelarvepuudujääki vähendav).

(6)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosis ei ole ühekordseid ega ajutisi meetmeid.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel 1,9 %, 2,1 %, 2,2 % ja 2,1 % kasvul vastavalt aastatel 2005–2008.

Allikas:

Stabiilsusprogramm; komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/24

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta

(2007/C 70/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKP reaalkasvu aeglustumist 5,5 % tasemelt 2006. aastal keskmiselt 4,3 % tasemeni ülejäänud programmiperioodil. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKP reaalkasvu aeglustumist 5,5 % tasemelt 2006. aastal keskmiselt 4,3 % tasemeni ülejäänud programmiperioodil. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal 1,0 % SKPst, kusjuures eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks puudujääk 1,8 % SKPst. See on osaliselt selgitatav 2005. aasta puudujäägi vähendamisega eelmises ajakohastatud programmis 2,3 %-lt SKPst 1,0 %ni viimaste andmete kohaselt. Tulemus 2006. aasta puudujäägi osas võib uues programmis olla samuti hinnatust (1,5 % SKPst) parem soodsate tsükliliste tingimuste ja maksutulude suurenevate laekumiste tõttu eelkõige viimases kvartalis. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal 1,0 % SKPst, kusjuures eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks puudujääk 1,8 % SKPst. See on osaliselt selgitatav 2005. aasta puudujäägi vähendamisega eelmises ajakohastatud programmis 2,3 %-lt SKPst 1,0 %ni viimaste andmete kohaselt. Tulemus 2006. aasta puudujäägi osas võib uues programmis olla samuti hinnatust (1,5 % SKPst) parem soodsate tsükliliste tingimuste ja maksutulude suurenevate laekumiste tõttu eelkõige viimases kvartalis.

| (4) | Valitsus ja tööturu osapooled leppisid 2006. aasta aprillis pärast nõukogu 14. veebruari 2006. aasta arvamust kokku reformi- ja eelarve konsolideerimispaketis, mida seejärel rakendati. Kooskõlas kolmepoolse kokkuleppega on programmi eelarvestrateegia keskpika perioodi peamine eesmärk taastada tasakaal programmiperioodi jooksul. See tuleb saavutada valitsemissektori eelarve tasakaalu järkjärgulise parandamisega hinnanguliselt puudujäägilt 1,5 % SKPst väikese ülejäägini 2009. aastal (0,1 % SKPst). Esmase tasakaalu vähendamine peaks toimuma paralleelselt üldpuudujäägi vähenemisega. Kohandamine põhineb kulumäära alandamisel 3,8 protsendipunktini SKPst, mis peaks enam kui kompenseerima tulumäära vähenemise 2,1 protsendipunkti võrra SKPst. See strateegia on samalaadne 2005. aasta programmis kirjeldatud strateegiaga, mis üldiselt samalaadsel makromajanduslikul taustal ennustas suurimat puudujääki 2005. aastal, mitte 2006. aastal ning üldjoontes tasakaalustatud seisundi saavutamist mitte 2009. aastal, vaid 2008. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Valitsus ja tööturu osapooled leppisid 2006. aasta aprillis pärast nõukogu 14. veebruari 2006. aasta arvamust kokku reformi- ja eelarve konsolideerimispaketis, mida seejärel rakendati. Kooskõlas kolmepoolse kokkuleppega on programmi eelarvestrateegia keskpika perioodi peamine eesmärk taastada tasakaal programmiperioodi jooksul. See tuleb saavutada valitsemissektori eelarve tasakaalu järkjärgulise parandamisega hinnanguliselt puudujäägilt 1,5 % SKPst väikese ülejäägini 2009. aastal (0,1 % SKPst). Esmase tasakaalu vähendamine peaks toimuma paralleelselt üldpuudujäägi vähenemisega. Kohandamine põhineb kulumäära alandamisel 3,8 protsendipunktini SKPst, mis peaks enam kui kompenseerima tulumäära vähenemise 2,1 protsendipunkti võrra SKPst. See strateegia on samalaadne 2005. aasta programmis kirjeldatud strateegiaga, mis üldiselt samalaadsel makromajanduslikul taustal ennustas suurimat puudujääki 2005. aastal, mitte 2006. aastal ning üldjoontes tasakaalustatud seisundi saavutamist mitte 2009. aastal, vaid 2008. aastal.

| (5) | Programmiperioodi lõpuks peaks ühiselt kokku lepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) hinnangute kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 1,25 % SKPst 2006. aastal ülejäägini ligikaudu 1 % SKPst. Nagu ka eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,8 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärk tuleb programmi kohaselt saavutada 2007. aastaks, s.o aasta varem kui eelmises ajakohastatud programmis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise korral. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(5)

Programmiperioodi lõpuks peaks ühiselt kokku lepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) hinnangute kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 1,25 % SKPst 2006. aastal ülejäägini ligikaudu 1 % SKPst. Nagu ka eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,8 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärk tuleb programmi kohaselt saavutada 2007. aastaks, s.o aasta varem kui eelmises ajakohastatud programmis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise korral. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

| (6) | Eelarvetulemused võivad olla programmis kavandatust paremad. Eelkõige tundub, et hinnangud maksulaekumiste kohta on küllaltki ettevaatlikud, eriti 2007. aasta kohta. Eelarvetulemused on tõepoolest väga sageli olnud Luksemburgis viimastel aastatel prognoositud tulemustest paremad, üldjuhul eeldatavatest märkimisväärselt suuremate tulude tõttu. Siiski õigustatakse programmis üldiselt ettevaatlikke maksuprognoose sellega, et majanduskasv ja seega ka maksutulud on majanduse väiksuse ja avatuse tõttu äärmiselt muutlikud. |
| --- | --- |

(6)

Eelarvetulemused võivad olla programmis kavandatust paremad. Eelkõige tundub, et hinnangud maksulaekumiste kohta on küllaltki ettevaatlikud, eriti 2007. aasta kohta. Eelarvetulemused on tõepoolest väga sageli olnud Luksemburgis viimastel aastatel prognoositud tulemustest paremad, üldjuhul eeldatavatest märkimisväärselt suuremate tulude tõttu. Siiski õigustatakse programmis üldiselt ettevaatlikke maksuprognoose sellega, et majanduskasv ja seega ka maksutulud on majanduse väiksuse ja avatuse tõttu äärmiselt muutlikud.

| (7) | Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes tundub programmi eelarveseisund olevat piisav, et tagada programmis ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2007. aastaks, eeldades et kulueesmärkidest peetakse rangelt kinni ning eelarvetasakaalule ebasoodsat mõju avaldavaid uusi meetmeid vastu ei võeta. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava kindlusvaru, et tavapäraste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületa puudujääk alates 2007. aastast puudujäägiläve 3 % SKPst. Eelarve kohandamise tempo programmis esitatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja vahetuskursimehhanismiga ERM II ühinenud liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ning võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. Pärast keskpika perioodi eesmärgi saavutamist on programmis esitatud eelarvepoliitika seisund täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes tundub programmi eelarveseisund olevat piisav, et tagada programmis ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2007. aastaks, eeldades et kulueesmärkidest peetakse rangelt kinni ning eelarvetasakaalule ebasoodsat mõju avaldavaid uusi meetmeid vastu ei võeta. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava kindlusvaru, et tavapäraste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületa puudujääk alates 2007. aastast puudujäägiläve 3 % SKPst. Eelarve kohandamise tempo programmis esitatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja vahetuskursimehhanismiga ERM II ühinenud liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ning võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. Pärast keskpika perioodi eesmärgi saavutamist on programmis esitatud eelarvepoliitika seisund täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg jõuab hinnangute kohaselt 2006. aastal 7,5 %ni SKPst, mis on tunduvalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst. Programmis ennustatakse võla suhte vähest suurenemist 8,5 %ni SKPst programmiperioodi lõpuks. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg jõuab hinnangute kohaselt 2006. aastal 7,5 %ni SKPst, mis on tunduvalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst. Programmis ennustatakse võla suhte vähest suurenemist 8,5 %ni SKPst programmiperioodi lõpuks.

| (9) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Luksemburgis on Euroopa Liidus üks suuremaid. Seda mõjutab märkimisväärselt pensionikulutuste tunduv suurenemine, mis tõuseb 7,5 protsendipunkti võrra SKPst, ning elanikkonna vananemisega seotud avaliku sektori kogukulud, mis ajavahemikul 2004–2050 suurenevad 8,25 protsendipunkti võrra (võrrelduna ELi keskmistega vastavalt 2,25 ja 3,5 protsendipunkti SKPst). Koguvõlg on praegu väga madal ning sotsiaalkindlustussektorisse on kogutud märkimisväärsed varad. Kuigi see reserv (hinnanguliselt ligikaudu 25 % SKPst) aitab praegu suurel määral kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, ei piisa sellest pikaajalise võlasuhte mõju katmiseks, mis on tingitud elanikkonna vananemisega seotud oluliselt suurenevatest kulutustest. Kuigi tugeva eelarveseisundi säilitamine aitab osaliselt leevendada elanikkonna vananemisega seotud kulutusi, nagu asutused on tõdenud, tuleb teha teatavaid muudatusi pensioniskeemis, et ohjata riiklike kulutuste suurenemist tulevikus ning vähendada riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Üldiselt tunduvad Luksemburgi riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid olevat keskmised. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Luksemburgis on Euroopa Liidus üks suuremaid. Seda mõjutab märkimisväärselt pensionikulutuste tunduv suurenemine, mis tõuseb 7,5 protsendipunkti võrra SKPst, ning elanikkonna vananemisega seotud avaliku sektori kogukulud, mis ajavahemikul 2004–2050 suurenevad 8,25 protsendipunkti võrra (võrrelduna ELi keskmistega vastavalt 2,25 ja 3,5 protsendipunkti SKPst). Koguvõlg on praegu väga madal ning sotsiaalkindlustussektorisse on kogutud märkimisväärsed varad. Kuigi see reserv (hinnanguliselt ligikaudu 25 % SKPst) aitab praegu suurel määral kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, ei piisa sellest pikaajalise võlasuhte mõju katmiseks, mis on tingitud elanikkonna vananemisega seotud oluliselt suurenevatest kulutustest. Kuigi tugeva eelarveseisundi säilitamine aitab osaliselt leevendada elanikkonna vananemisega seotud kulutusi, nagu asutused on tõdenud, tuleb teha teatavaid muudatusi pensioniskeemis, et ohjata riiklike kulutuste suurenemist tulevikus ning vähendada riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Üldiselt tunduvad Luksemburgi riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid olevat keskmised.

| (10) | Stabiilsusprogramm sisaldab riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks annab see teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning tundub, et eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformiprogrammis nimetatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Programm kinnitab valitsuse kavatsust hoida riiklikud investeeringud kõrgel tasemel ning näib eelkõige kajastavat riikliku reformikava prioriteetseid meetmeid, mille eesmärk on suurendada teadus- ja arendustegevust, soodustada varude säästvat kasutamist ning parandada raudteeühendusi naaberriikidega. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm sisaldab riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks annab see teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning tundub, et eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformiprogrammis nimetatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Programm kinnitab valitsuse kavatsust hoida riiklikud investeeringud kõrgel tasemel ning näib eelkõige kajastavat riikliku reformikava prioriteetseid meetmeid, mille eesmärk on suurendada teadus- ja arendustegevust, soodustada varude säästvat kasutamist ning parandada raudteeühendusi naaberriikidega.

| (11) | Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige ei ole praeguseni algatatud ühtegi märkimisväärset pensionireformi. |
| --- | --- |

(11)

Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige ei ole praeguseni algatatud ühtegi märkimisväärset pensionireformi.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed (2). Lisaks kaldub programm mõnes olulises punktis kõrvale tegevusjuhendis sätestatud ülesehitusest (3). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed (2). Lisaks kaldub programm mõnes olulises punktis kõrvale tegevusjuhendis sätestatud ülesehitusest (3).

Nõukogu tervitab asjaolu, et programmiga liigutakse oluliste kasvuprognooside kontekstis kiiresti keskpika perioodi eesmärgi suunas, milleni tuleks jõuda pärast 2007. aastat, ning et selles kavandatakse seejärel puudujäägi edasist vähenemist. Siiski kehtib enamik hiljuti vastuvõetud kulutusi kärpivatest meetmetest üksnes ajutiselt (s.t 2009. aastani).

Arvestades eespool esitatud hinnangut ning pidades silmas ennustatavat elanikkonna vananemisest tingitud kulutuste suurenemist, kutsub nõukogu Luksemburgi üles parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust struktuurireformi meetmete rakendamise abil (eeskätt pensionide valdkonnas).

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | SP nov 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |
| KOM nov 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | puudub |
| SP nov 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2006 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | puudub |
| SP nov 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2006 (4) | – 1,6 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 |
| KOM nov 2006 (8) | – 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,9 | puudub |
| SP nov 2005 (4) | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 | puudub |
| Valitsemissektori eelarvetasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 | – 1,0 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov 2006 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,3 | puudub |
| SP nov 2005 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 | – 0,8 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 |
| KOM nov 2006 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,1 | puudub |
| SP nov 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 (4) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM nov 2006 | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | puudub |
| SP nov 2005 (4) | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP nov 2006 (6) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM nov 2006 (7) | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | puudub |
| SP nov 2005 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2006 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |
| KOM nov 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | puudub |
| SP nov 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | puudub |
| Allikas:

  Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKP

(muutus, %)

SP nov 2006

4,0

5,5

4,0

5,0

4,0

KOM nov 2006

4,0

5,5

4,5

4,2

puudub

SP nov 2005

4,0

4,4

4,9

4,9

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2006

3,8

2,9

1,4

2,0

2,0

KOM nov 2006

3,8

3,2

2,2

1,8

puudub

SP nov 2005

3,7

2,6

2,0

1,8

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2006 (4)

– 1,6

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

KOM nov 2006 (8)

– 2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,9

puudub

SP nov 2005 (4)

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

puudub

Valitsemissektori eelarvetasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006

– 1,0

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

KOM nov 2006

– 1,0

– 1,0

– 0,5

– 0,3

puudub

SP nov 2005

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006

– 0,8

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

KOM nov 2006

– 0,8

– 0,8

– 0,3

– 0,1

puudub

SP nov 2005

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006 (4)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

KOM nov 2006

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

puudub

SP nov 2005 (4)

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKPst)

SP nov 2006 (6)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

KOM nov 2006 (7)

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

puudub

SP nov 2005

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2006

6,1

7,5

8,2

8,5

8,5

KOM nov 2006

6,0

7,4

7,3

7,1

puudub

SP nov 2005

6,4

9,6

9,9

10,2

puudub

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige puuduvad andmed valdkondadevahelise tasakaalu kohta (välja arvatud valitsemissektor).

(3)  Puudub riigi rahanduse institutsioonilist eripära käsitlev punkt.

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja ajutised meetmed.

(6)  Programm ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(7)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(8)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on aastatel 2005–2008 hinnanguliselt vastavalt 4,1 %, 4,1 %, 4,4 % ja 4,7 %.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/27

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2007/C 70/08)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 308/05 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pig Health Scheme (MLC) |
| Õiguslik alus | Agriculture Act 1967 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Tehniline tugi |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 500 000 GBP (746 046 EUR) |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | Alates heakskiitmise kuupäevast kuni 31. märtsini 2008 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Meat and Livestock Commission |
| PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive |
| Milton Keynes MK6 1AX |
| United Kingdom |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.2.2007

Abi nr

N 308/05

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pig Health Scheme (MLC)

Õiguslik alus

Agriculture Act 1967

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Tehniline tugi

Abi vorm

Toetus

Eelarve

500 000 GBP (746 046 EUR)

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

Alates heakskiitmise kuupäevast kuni 31. märtsini 2008

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Meat and Livestock Commission

PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive

Milton Keynes MK6 1AX

United Kingdom

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 340/05 |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | “Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai” |
| Õiguslik alus | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.12.2006

Abi nr

N 340/05

Liikmesriik

Läti

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

“Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai”

Õiguslik alus

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Keskkonnaplaneerimise kasutamine põllumajanduses

Abi vorm

Põllumajanduse keskkonnatoetus

Uurimis- ja arendustegevuseks antav abi

Eelarve

Aastaeelarve: 300 000 LVL

Abi osatähtsus

Põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustused: erinevad

Uurimis- ja arendustegevuseks antav abi: kuni 100 %

Kestus

Kuni 2010. aastani

Majandusharud

Põllumajandussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981 Rīga

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 349/05 |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | “Dārzeņu integrētās sistemas ievišana” |
| Õiguslik alus | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.12.2006

Abi nr

N 349/05

Liikmesriik

Läti

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

“Dārzeņu integrētās sistemas ievišana”

Õiguslik alus

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Keskkonnaplaneerimise kasutamine põllumajanduses

Abi vorm

Põllumajanduse keskkonnatoetus

Uurimis- ja arendustegevuseks antav abi

Eelarve

Aastaeelarve: 302 465 LVL

Abi osatähtsus

Põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustused: erinevad

Uurimis- ja arendustegevuseks antav abi: kuni 100 %

Kestus

Kuni 2010. aastani

Majandusharud

Põllumajandussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

LV-1981 Rīga

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 208/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Trento |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005) |
| Õiguslik alus | Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26
  Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Muu (vara ost, müük ja rent) |
| Abi vorm | Toetused |
| Eelarve | 4 500 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Ei ole riigiabi |
| Kestus | Kuni 2008. aasta lõpuni |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26.2.2007

Abi nr

N 208/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Trento

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005)

Õiguslik alus

Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26

Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Muu (vara ost, müük ja rent)

Abi vorm

Toetused

Eelarve

4 500 000 EUR

Abi osatähtsus

Ei ole riigiabi

Kestus

Kuni 2008. aasta lõpuni

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 406/06 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Andaluusia |
| Abi nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo |
| Õiguslik alus | Proyecto de Orden |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Võitlus oliivikärbse vastu Andaluusias |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 1 800 000 EUR |
| Osatähtsus | 75 % abikõlblikest kuludest |
| Programmi kestus | 2006 |
| Majandusvaldkonnad | Põllumajandus. |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Consejería de Agricultura y Pesca |
| Junta de Andalucía |
| Calle Tabladilla s/n |
| E-41013 Sevilla |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.2.2007

Abi nr

N 406/06

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Andaluusia

Abi nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo

Õiguslik alus

Proyecto de Orden

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Võitlus oliivikärbse vastu Andaluusias

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

1 800 000 EUR

Osatähtsus

75 % abikõlblikest kuludest

Programmi kestus

2006

Majandusvaldkonnad

Põllumajandus.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

Calle Tabladilla s/n

E-41013 Sevilla

Lisateave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 577/06 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Pealkiri | Catalogus Groen-Blauwe Diensten |
| Õiguslik alus | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Roheliste ja siniste teenuste kataloogi eesmärk on luua kõrge keskkonna- ja kultuuriväärtusega ligipääsetav põllumajandusmaastik |
| Abi vorm | Maksed pärast nakkushaiguse puhangut |
| Eelarve | Umbes 120 miljonit EUR aastas |
| Abi osatähtsus | Muutuv |
| Kestus | Kataloogi kohaste toetusmeetmete kestus on muutuv. Kõnealuste meetmete kohaselt üksikpõllumajandustootjatega sõlmitud lepingud kehtivad 5–7 aastat |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Madalmaade riigivalitsus ja omavalitsused |
| Muu informatsioon | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.2.2007

Abi nr

N 577/06

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Pealkiri

Catalogus Groen-Blauwe Diensten

Õiguslik alus

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Roheliste ja siniste teenuste kataloogi eesmärk on luua kõrge keskkonna- ja kultuuriväärtusega ligipääsetav põllumajandusmaastik

Abi vorm

Maksed pärast nakkushaiguse puhangut

Eelarve

Umbes 120 miljonit EUR aastas

Abi osatähtsus

Muutuv

Kestus

Kataloogi kohaste toetusmeetmete kestus on muutuv. Kõnealuste meetmete kohaselt üksikpõllumajandustootjatega sõlmitud lepingud kehtivad 5–7 aastat

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Madalmaade riigivalitsus ja omavalitsused

Muu informatsioon

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 583/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Basilicata |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi |
| Õiguslik alus | Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi loomahaiguste vastu võitlemiseks |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 600 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % abikõlblikest kuludest |
| Kestus | Kuni 31.12.2008 |
| Majandusharud | A00121-A00122 — Põllumajandus (loomakasvatus) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione Basilicata |
| Viale della Regione Basilicata, 12 |
| I-85100 Potenza |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.2.2007

Abi nr

N 583/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Basilicata

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi

Õiguslik alus

Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi loomahaiguste vastu võitlemiseks

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

600 000 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 100 % abikõlblikest kuludest

Kestus

Kuni 31.12.2008

Majandusharud

A00121-A00122 — Põllumajandus (loomakasvatus)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione Basilicata

Viale della Regione Basilicata, 12

I-85100 Potenza

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 801/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Veneto |
| Nimetus | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza) |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada põllumajandustootmisele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04) |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % põllumajandusstruktuuride kahjudest |
| Kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.2.2007

Abi nr

N 801/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Veneto

Nimetus

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza)

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada põllumajandustootmisele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04)

Abi osatähtsus

Kuni 100 % põllumajandusstruktuuride kahjudest

Kestus

Kuni maksete lõpuni

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Muu teave

Komisjoni heakskiidetud kava kohaldamismeede vastavalt riigiabile NN 54/A/04 (komisjoni 7. juuni 2005. aasta kiri K(2005) 1622 (lõplik))

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 842/06 |
| Liikmesriik | Leedu |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. |
| Õiguslik alus | — | Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“ |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.2.2007

Abi nr

N 842/06

Liikmesriik

Leedu

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m.

Õiguslik alus

—

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“

| — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

2006. aasta põuakahju hüvitamine

Abi vorm

Abi põllumajandustootjatele halbade ilmastikutingimuste tõttu tekkinud kahju hüvitamiseks

Eelarve

Kogueelarve: kuni 190 miljonit LTL

Abi osatähtsus

Kuni 40 % abikõlblikust kahjust

Kestus

Üks aasta pärast komisjoni heakskiitu

Majandusharud

Põllumajandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 844/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Sitsiilia |
| Nimetus | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia) |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada põllumajandustootmisele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04) |
| Osatähtsus | Kuni 80 % põllumajandustootmise kahjudest |
| Programmi kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Majandusvaldkonnad | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.2.2007

Abi nr

N 844/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Sitsiilia

Nimetus

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia)

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada põllumajandustootmisele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04)

Osatähtsus

Kuni 80 % põllumajandustootmise kahjudest

Programmi kestus

Kuni maksete lõpuni

Majandusvaldkonnad

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Lisateave

Komisjoni heakskiidetud kava kohaldamismeede vastavalt riigiabile NN 54/A/04 (komisjoni 7. juuni 2005. aasta kiri K(2005) 1622 (lõplik))

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 846/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Piemonte |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli) |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada põllumajandusstruktuuridele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04) |
| Abi osatähtsus | Kuni 80 % |
| Kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.2.2007

Abi nr

N 846/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Piemonte

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli)

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada põllumajandusstruktuuridele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04)

Abi osatähtsus

Kuni 80 %

Kestus

Kuni maksete lõpuni

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Muu teave

Komisjoni heakskiidetud kava kohaldamismeede vastavalt riigiabile NN 54/A/04 (komisjoni 7. juuni 2005. aasta kiri K(2005) 1622 (lõplik))

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/35

---

Euro vahetuskurss (1)

26. märts 2007

(2007/C 70/09)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3265 |
| JPY | Jaapani jeen | 157,05 |
| DKK | Taani kroon | 7,4497 |
| GBP | Inglise nael | 0,67635 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3083 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6208 |
| ISK | Islandi kroon | 88,21 |
| NOK | Norra kroon | 8,1270 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5805 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,935 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 246,83 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7096 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8701 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3604 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,628 |
| TRY | Türgi liir | 1,8354 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6456 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5416 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,3649 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8588 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0143 |
| KRW | Korea won | 1 244,99 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5704 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2647 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3763 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 075,79 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5797 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,771 |
| RUB | Vene rubla | 34,5940 |
| THB | Tai baht | 43,550 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3265

JPY

Jaapani jeen

157,05

DKK

Taani kroon

7,4497

GBP

Inglise nael

0,67635

SEK

Rootsi kroon

9,3083

CHF

Šveitsi frank

1,6208

ISK

Islandi kroon

88,21

NOK

Norra kroon

8,1270

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5805

CZK

Tšehhi kroon

27,935

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

246,83

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7096

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8701

RON

Rumeenia leu

3,3604

SKK

Slovakkia kroon

33,628

TRY

Türgi liir

1,8354

AUD

Austraalia dollar

1,6456

CAD

Kanada dollar

1,5416

HKD

Hong Kongi dollar

10,3649

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8588

SGD

Singapuri dollar

2,0143

KRW

Korea won

1 244,99

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5704

CNY

Hiina jüaan

10,2647

HRK

Horvaatia kuna

7,3763

IDR

Indoneesia ruupia

12 075,79

MYR

Malaisia ringit

4,5797

PHP

Filipiini peeso

63,771

RUB

Vene rubla

34,5940

THB

Tai baht

43,550

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/36

---

Õhutransporditeenustele piiratud liiklusõiguste andmise kord Slovaki Vabariigis

(2007/C 70/10)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 847/2004 (lennuliikluse lepingute läbirääkimise ja rakendamise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel) artikliga 6 avaldab Euroopa Komisjon järgneva riikliku korra liiklusõiguste jagamise kohta ühenduse asjaomaste lennuettevõtjate vahel, juhul kui liiklusõigused on piiratud kolmandate riikidega sõlmitud lennuliikluse lepingute tõttu.

“Slovaki Vabariigi Transpordi-, Posti- ja Telekommunikatsiooniministeerium

Suunis nr 2/2007

22. jaanuar 2007

ühenduse lennuettevõtjate osutatavatele õhutransporditeenustele piiratud liiklusõiguste andmise kohta

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004 määruse (EÜ) nr 847/2004 (lennuliikluse lepingute läbirääkimise ja rakendamise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel) (1) artiklile 6 annab Slovaki Vabariigi Transpordi-, Posti- ja Telekommunikatsiooniministeerium (edaspidi “ministeerium”) välja käesoleva suunise.

Artikkel 1

Üldsätted

(1)   Käesolevas suunises määratakse kindlaks liiklusõiguste andmise kord ühenduse lennuettevõtjate (edaspidi “ühenduse lennuettevõtjad”) osutatavate õhutransporditeenuste jaoks juhtudel, kui juurdepääs lennuliiklusõigusele on piiratud rahvusvahelise lepinguga.

(2)   Käesolevas suunises sätestatakse liiklusõiguste andmise põhimõtted ühenduse lennuettevõtjatele õhutransporditeenuste osutamiseks lennuliinidel, kus neid piiravad rahvusvahelised lennunduslepingud Slovaki Vabariigi ja kolmandate riikide vahel.

Artikkel 2

Liiklusõigused ja lennuettevõtjate vajadus neid kasutada

(1)   Teave liiklusõiguste ja nende kasutamise kohta lennuliinidel vastavalt rahvusvahelistele lepingutele Slovaki Vabariigi ja riikide vahel, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriigid (edaspidi “kolmandad riigid”), on kättesaadav ministeeriumis ja veebilehtedel www.telecom.gov.sk (edaspidi “veebilehed”).

(2)   Ministeerium avaldab veebilehtedel ka teavet Slovaki Vabariigi ja kolmandate riikide vahel toimuvate tsiviillennunduse liiklusõigusi käsitlevate kavandatud läbirääkimiste kohta.

(3)   Ühenduse lennuettevõtjad, kes on huvitatud piiratud liiklusõigustega lennuliinil või Slovaki Vabariigi ja kolmanda riigi (kellega Slovaki Vabariik ei ole sõlminud lennunduslepingut) vahelisel lennuliinil teenuste osutamisest, võivad ministeeriumi teavitada oma plaanidest ja nõudmistest. Ministeeriumile laekunud teave võetakse arvesse kolmanda riigiga peetavate lennunduslepinguid käsitlevate läbirääkimiste ettevalmistusstaadiumis.

Artikkel 3

Taotlus liiklusõiguste saamiseks

(1)   Kui ühenduse lennuettevõtja väljendab huvi piiratud liiklusõigustega lennuliinil kasutamata veomahu vastu, paneb ministeerium veebilehtedele välja teatise, kutsudes esitama taotlusi, et saada liiklusõigused teenuste osutamiseks kõnealusel lennuliinil. Tavaliselt saadab ministeerium kõnealuse teatise elektrooniliselt kõigile ühenduse lennuettevõtjatele, kes teenindavad lennuliine Slovaki Vabariigi ja vastava piiratud liiklusõigustega kolmanda riigi vahel, või ühenduse lennuettevõtjale, kes on küsinud teavet kasutamata liiklusõiguste kohta. Teatises täpsustatakse liiklusõiguste saamiseks esitatavate taotluste tähtaeg.

(2)   Liiklusõiguste saamiseks esitatav taotlus peab sisaldama eelkõige järgmisi andmeid:

| a) | kehtiva lennuettevõtja sertifikaadi koopia igal juhul ja tegevuslitsentsi koopia juhul, kui litsentsi väljaandev riik selle välja annab; |
| --- | --- |

a)

kehtiva lennuettevõtja sertifikaadi koopia igal juhul ja tegevuslitsentsi koopia juhul, kui litsentsi väljaandev riik selle välja annab;

| b) | õhutransporditeenuste kirjeldus, mida ühenduse lennuettevõtja kavatseb kõnealusel lennuliinil osutada (lendude arv nädalas, teenindamiseks kasutatav õhusõiduk, otse- või kaudlend, kõik kavandatud vahemaandumiskohad või lennu jätkudes ettenähtud maandumiskohad, teenuse eripära — hooajaline või aastaringne); |
| --- | --- |

b)

õhutransporditeenuste kirjeldus, mida ühenduse lennuettevõtja kavatseb kõnealusel lennuliinil osutada (lendude arv nädalas, teenindamiseks kasutatav õhusõiduk, otse- või kaudlend, kõik kavandatud vahemaandumiskohad või lennu jätkudes ettenähtud maandumiskohad, teenuse eripära — hooajaline või aastaringne);

| c) | kavandatud teenuste osutamise alguskuupäev, ja vajaduse korral teenindamise kestus; |
| --- | --- |

c)

kavandatud teenuste osutamise alguskuupäev, ja vajaduse korral teenindamise kestus;

| d) | teenuse liik (reisijate-, lastivedu, kombineeritud reisijate-/lastivedu või muu); |
| --- | --- |

d)

teenuse liik (reisijate-, lastivedu, kombineeritud reisijate-/lastivedu või muu);

| e) | teenuste ja klienditoe kättesaadavus tarbijatele (lennupiletimüügi võrgustik, elektrooniline piletimüük, krediitkaardiga piletimüük, Internetil põhinevad teenused jne); |
| --- | --- |

e)

teenuste ja klienditoe kättesaadavus tarbijatele (lennupiletimüügi võrgustik, elektrooniline piletimüük, krediitkaardiga piletimüük, Internetil põhinevad teenused jne);

| f) | võimalik koostöö kõikide lennuliinidega; |
| --- | --- |

f)

võimalik koostöö kõikide lennuliinidega;

| g) | lennuliinil osutatavate teenuste tariifipoliitika; |
| --- | --- |

g)

lennuliinil osutatavate teenuste tariifipoliitika;

| h) | kui ühenduse lennuettevõtja on pärit muust Euroopa Liidu liikmesriigist kui Slovaki Vabariigist, peab taotlus vastavalt erimäärusele (2) sisaldama andmeid kõnealuse äriühingu või selle äriühingu Slovaki Vabariigi territooriumil asuva filiaali asutamise vormi kohta ning teavet kõnealusel territooriumil stabiilse üksuse pakutavate õhutransporditeenuste tõhusa ja tegeliku toimumise kohta. |
| --- | --- |

h)

kui ühenduse lennuettevõtja on pärit muust Euroopa Liidu liikmesriigist kui Slovaki Vabariigist, peab taotlus vastavalt erimäärusele (2) sisaldama andmeid kõnealuse äriühingu või selle äriühingu Slovaki Vabariigi territooriumil asuva filiaali asutamise vormi kohta ning teavet kõnealusel territooriumil stabiilse üksuse pakutavate õhutransporditeenuste tõhusa ja tegeliku toimumise kohta.

(3)   Taotlus tuleb ministeeriumile esitada kirjalikult slovaki või inglise keeles lõikes 1 kindlaks määratud tähtajaks.

(4)   Kui ühenduse lennuettevõtja väljendab huvi veomahu vastu piiratud liiklusõigustega lennuliinil, millele on liiklusõigused juba antud, kuid neid ei ole kahel järjestikusel sõiduplaani perioodil (IATA lennuperioodid) kasutatud, paneb ministeerium veebilehtedele välja teatise, kutsudes esitama taotlusi liiklusõiguste saamiseks kõnealusel lennuliinil teenuste osutamiseks. Ministeerium kutsub elektroonilisel teel ühenduse lennuettevõtjat, kes on väljendanud huvi kasutamata piiratud liiklusõiguste vastu, esitama koos lõike 2 kohase taotlusega põhjenduse ja üksikasjaliku kirjelduse selle kohta, kuidas ta kavatseb asjaomaseid liiklusõigusi tõhusalt kasutada. Kõnealuses kutses täpsustatakse liiklusõiguste saamiseks esitatavate taotluste tähtaeg.

Artikkel 4

Liiklusõiguste andmine

(1)   Ministeerium hindab üksikasjalikult liiklusõiguste saamiseks esitatud taotlusi ning otsustamise käigus:

| I. | võtab eriti arvesse:






  a) | taotluse terviklikkust vastavalt artikli 3 lõikele 2; |
| --- | --- | --- |

I.

võtab eriti arvesse:

a)

taotluse terviklikkust vastavalt artikli 3 lõikele 2;

| b) | reisijate-/lastiveo jaoks täiendavate õhutransporditeenuste kasutuselevõtmise vajadust; |
| --- | --- |

b)

reisijate-/lastiveo jaoks täiendavate õhutransporditeenuste kasutuselevõtmise vajadust;

| c) | konkurentsi tekitamise vajadust turul; |
| --- | --- |

c)

konkurentsi tekitamise vajadust turul;

| d) | teenuseid hõlmava üldsuse nõudluse kõikide oluliste kategooriate rahuldamise osas; |
| --- | --- |

d)

teenuseid hõlmava üldsuse nõudluse kõikide oluliste kategooriate rahuldamise osas;

| e) | Euroopa Liidu põhilennujaamadest kaugel asuvate piirkondade huvi saada liiklusõigused kõnelustesse piirkondadesse/kõnealustest piirkondadest; |
| --- | --- |

e)

Euroopa Liidu põhilennujaamadest kaugel asuvate piirkondade huvi saada liiklusõigused kõnelustesse piirkondadesse/kõnealustest piirkondadest;

| f) | Slovaki Vabariigi ja kolmanda riigi vahel sõlmitud õhutranspordilepingu sätteid ning memorandumi kokkuleppeid või Slovaki vabariigi ja vastava kolmanda riigi lennundusalaste ametiasutuste vahel toimunud läbirääkimiste protokolli; |
| --- | --- |

f)

Slovaki Vabariigi ja kolmanda riigi vahel sõlmitud õhutranspordilepingu sätteid ning memorandumi kokkuleppeid või Slovaki vabariigi ja vastava kolmanda riigi lennundusalaste ametiasutuste vahel toimunud läbirääkimiste protokolli;

| g) | ühenduse lennuettevõtjale antud liiklusõiguste võimalikku mõju kolmanda riigi lennuettevõtjale ja õhutranspordituru võimalikule arengule asjaomasel lennuliinil; |
| --- | --- |

g)

ühenduse lennuettevõtjale antud liiklusõiguste võimalikku mõju kolmanda riigi lennuettevõtjale ja õhutranspordituru võimalikule arengule asjaomasel lennuliinil;

| h) | Slovaki Vabariigi õhutranspordipoliitikat ja uute teenuste võimalikku mõju õhutranspordi arengule; |
| --- | --- |

h)

Slovaki Vabariigi õhutranspordipoliitikat ja uute teenuste võimalikku mõju õhutranspordi arengule;

| i) | läbi Slovaki Vabariigi territooriumi toimuvate transiitlennuteenuste toetamise vajadust; |
| --- | --- |

i)

läbi Slovaki Vabariigi territooriumi toimuvate transiitlennuteenuste toetamise vajadust;

| j) | Slovaki Vabariigi määratud ühenduse lennuettevõtja ja/või vastava kolmanda riigi määratud lennuettevõtja liiklusõiguste senist kasutamist (lennuplaan, lennusagedus(ed), kasutatud õhusõidukid, hinnapoliitika, reisijate- ja/või lastiveo toodangumahu statistika, vastava lennuliini vahemaandumiskohtade ning lennuliini taga- ja väljaspool asuvate maandumiskohtade kasutamine, kontrollitud transporditeenuste ühendamine muu võrgustikuga, transiitliikluse maht, kasu Slovaki Vabariigi lennujaamadele jne); |
| --- | --- |

j)

Slovaki Vabariigi määratud ühenduse lennuettevõtja ja/või vastava kolmanda riigi määratud lennuettevõtja liiklusõiguste senist kasutamist (lennuplaan, lennusagedus(ed), kasutatud õhusõidukid, hinnapoliitika, reisijate- ja/või lastiveo toodangumahu statistika, vastava lennuliini vahemaandumiskohtade ning lennuliini taga- ja väljaspool asuvate maandumiskohtade kasutamine, kontrollitud transporditeenuste ühendamine muu võrgustikuga, transiitliikluse maht, kasu Slovaki Vabariigi lennujaamadele jne);

| II. | järgib järgimisi eeskirju:






  a) | tegutseb ühenduse lennuettevõtjate osutatavate õhutransporditeenuste tasakaalustatud arengu põhimõtte alusel; |
| --- | --- | --- |

II.

järgib järgimisi eeskirju:

a)

tegutseb ühenduse lennuettevõtjate osutatavate õhutransporditeenuste tasakaalustatud arengu põhimõtte alusel;

| b) | kontrollib lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaadi kehtivust igal juhul ning tegevuslitsentsi juhul, kui litsentsi väljaandev riik selle välja annab; |
| --- | --- |

b)

kontrollib lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaadi kehtivust igal juhul ning tegevuslitsentsi juhul, kui litsentsi väljaandev riik selle välja annab;

| c) | kontrollib Slovaki lennuettevõtja või ühenduse lennuettevõtja ajalooliste liiklusõiguste (n-ö vanaisa-aegsed liiklusõigused) kasutamise ja nende eelisõiguste vahelist seost; |
| --- | --- |

c)

kontrollib Slovaki lennuettevõtja või ühenduse lennuettevõtja ajalooliste liiklusõiguste (n-ö vanaisa-aegsed liiklusõigused) kasutamise ja nende eelisõiguste vahelist seost;

| d) | hindab kavandatud teenuste eri alternatiivide finantsanalüüse ka reisijate- ja lastiveoturu seisukohast (muu hulgas kajastavad analüüsid turu- ja konkurentssituatsiooni kõnealusel lennuliinil); |
| --- | --- |

d)

hindab kavandatud teenuste eri alternatiivide finantsanalüüse ka reisijate- ja lastiveoturu seisukohast (muu hulgas kajastavad analüüsid turu- ja konkurentssituatsiooni kõnealusel lennuliinil);

| e) | hindab seoses õhutranspordi ohutusstandardite säilitamisega tegelikku ohutust ja selle taset; |
| --- | --- |

e)

hindab seoses õhutranspordi ohutusstandardite säilitamisega tegelikku ohutust ja selle taset;

| f) | arvestab negatiivset mõju õhutransporditurule, mis võib Slovaki Vabariigi suhtes tekkida taotlust esitava ühenduse lennuettevõtja juhtrolli saamisel või säilitamisel. |
| --- | --- |

f)

arvestab negatiivset mõju õhutransporditurule, mis võib Slovaki Vabariigi suhtes tekkida taotlust esitava ühenduse lennuettevõtja juhtrolli saamisel või säilitamisel.

(2)   Ministeerium võib korraldada taotluse esitajate suulise ärakuulamise. Sel juhul kuulatakse ära kõik taotlejad.

(3)   Ministeerium annab oma otsuse liiklusõiguste andmise kohta asjaomasele lennuettevõtjale välja kirjalikult ning vastav teave avaldatakse veebilehtedel.

(4)   Ministeerium rakendab õhutranspordis kasutatavate liiklusõiguste jälgimise protsessi Slovaki Vabariigi ja kolmanda riigi vahel, teavitab ajakohastatud võimalikest lennuliinidest veebilehtedel, kontrollib läbipaistvalt lennuettevõtjate taotlusi, otsustamisprotsessi ja piiratud liiklusõiguste andmist. Piiratud liiklusõiguste piiratuse eripärast tulenevalt ei saa piiratud liiklusõiguste andmist õigusena taotleda ning see sõltub ühenduse lennuettevõtjate huve arvestavast Slovaki Vabariigi õhutranspordipoliitikast.

(5)   Saadud liiklusõigused jäävad kehtima kuni artikli 3 lõike 1 või lõike 4 kohase teatise avaldamiseni, või kuni ministeeriumi määratud kuupäevani tingimusel et kõnealune kuupäev on liiklusõiguste andmist käsitlevas dokumendis kindlaks määratud. Artikli 5 kohase ümberhindamise ning artikli 6 kohase tühistamise või äravõtmisega võib liiklusõiguste kasutamise siiski lõpetada.

Artikkel 5

Antud liiklusõiguste ümberhindamine

(1)   Ministeerium võib liiklusõiguste andmise kohta tehtud otsust muuta. Liiklusõiguste andmise kohta tehtud otsus on vaja ümber hinnata juhul, kui on saadud taotlus ühenduse lennuettevõtjalt, kes osutab õhutransporditeenust Slovakkiasse, Slovakkiast ja/või läbi Slovakkia.

(2)   Ühenduse lennuettevõtjat, kellele on otsusega antud lennuõigused, teavitatakse liiklusõiguste andmist käsitleva asjaomase otsuse igast ümberhindamisest. Teatis konkreetsel lennuliinil või lennuliinidel kasutada antud liiklusõiguste ümberhindamise kohta avaldatakse veebilehtedel. Teatises täpsustatakse ühenduse lennuettevõtjate poolt liiklusõiguste saamiseks esitatavate taotluste tähtaeg.

Artikkel 6

Liiklusõiguste tühistamine ja äravõtmine

(1)   Juhul, kui liiklusõigused saanud õhutransporditeenuste osutamisega ei ole alustatud enne plaanipärase lennuperioodi lõppu, mis järgneb perioodile, kui liiklusõigused anti, või pärast perioodi, kui ühenduse lennuettevõtja määrati asjaomasele kolmandale riigile, on nendest hilisem kuupäev määrav; ja juhul, kui enne selle perioodi lõppemist ei ole ühenduse lennuettevõtja piisavalt tõendanud eriasjaolude olemasolu, mis takistavad tal teenuste osutamist, tunnistab ministeerium liiklusõiguste andmise kohta tehtud otsuse kehtetuks.

(2)   Ministeerium tunnistab liiklusõiguste kohta tehtud otsuse kehtetuks juhul, kui vastav ühenduse lennuettevõtja teatab ministeeriumile kirjalikult, et ta ei kavatse neid enam kasutada või juhul, kui Euroopa Liidu pädev liikmesriik ei ole välja andnud, ära võtnud või pikendanud ühenduse lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaati või tegevuslitsentsi, kui litsentsi väljaandev riik selle välja annab.

(3)   Ministeerium võtab ühenduse lennuettevõtjale antud liiklusõigused ära täielikult või teatavaks ajavahemikuks või konkreetsetel lennuliinidel juhul, kui ühenduse lennuettevõtja:

| a) | ei osuta lennuteenust vastavalt liiklusõiguste andmist käsitleva dokumendi tingimustele; |
| --- | --- |

a)

ei osuta lennuteenust vastavalt liiklusõiguste andmist käsitleva dokumendi tingimustele;

| b) | ei järgi vastava lennunduslepingu sätteid, mille alusel liiklusõigused on antud, või rikub muid rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

b)

ei järgi vastava lennunduslepingu sätteid, mille alusel liiklusõigused on antud, või rikub muid rahvusvahelisi kohustusi;

| c) | eirab õhutransporditeenuste osutamise tingimusi ja eeskirju, mida kõnealuste teenuste puhul üldiselt kohaldatakse; |
| --- | --- |

c)

eirab õhutransporditeenuste osutamise tingimusi ja eeskirju, mida kõnealuste teenuste puhul üldiselt kohaldatakse;

| d) | on lõpetanud tingimuste täitmise, mis hõlmavad ühenduse lennuettevõtja kehtestamist Slovaki Vabariigi territooriumil; |
| --- | --- |

d)

on lõpetanud tingimuste täitmise, mis hõlmavad ühenduse lennuettevõtja kehtestamist Slovaki Vabariigi territooriumil;

| e) | on lõpetanud tingimuste täitmise, mille alusel lennuettevõtja sertifikaat või tegevuslitsents on välja antud. |
| --- | --- |

e)

on lõpetanud tingimuste täitmise, mille alusel lennuettevõtja sertifikaat või tegevuslitsents on välja antud.

Artikkel 7

Õiguste loovutamine

Slovaki Vabariigilt ühenduse lennuettevõtjale antud liiklusõigused ei ole loovutatavad ega kaubeldavad.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub 1. märtsil 2007.

Ľubomír VÁŽNY

minister”

---

(1)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 7.

1

(2)  Määrus (EÜ) nr 847/2004.

2

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/40

---

KONKURSIKUTSE — EACEA/03/07

“Noored maailmas”: koostöö muude riikidega kui Euroopa Liidu naaberriikidega

Programm “Aktiivsed noored”

(2007/C 70/11)

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Käesoleva konkursikutse eesmärk on nende projektide toetamine, millega edendatakse noortevaldkonna koostööd programmiriikide ja nende partnerriikide vahel, mis ei ole Euroopa Liidu naaberriigid. Eesmärgiks on:

| — | edendada noortevaldkonnas ja mitteformaalhariduse valdkonnas kogemuste ja hea tava vahetamist; |
| --- | --- |

—

edendada noortevaldkonnas ja mitteformaalhariduse valdkonnas kogemuste ja hea tava vahetamist;

| — | anda panus noortepoliitika, noortetöö ja vabatahtliku tegevuse arendamisse ning tugevdada noorteorganisatsioonide ja -struktuuride suutlikkust ning juhtimisvõimet; |
| --- | --- |

—

anda panus noortepoliitika, noortetöö ja vabatahtliku tegevuse arendamisse ning tugevdada noorteorganisatsioonide ja -struktuuride suutlikkust ning juhtimisvõimet;

| — | arendada noorteorganisatsioonide partnerlust ja püsivaid võrgustikke. |
| --- | --- |

—

arendada noorteorganisatsioonide partnerlust ja püsivaid võrgustikke.

Projektid peavad käsitlema üht järgmistest teemadest:

| 1. | Kodanikuühiskonna, kodakondsuse ja demokraatia tugevdamine |
| --- | --- |

1.

Kodanikuühiskonna, kodakondsuse ja demokraatia tugevdamine

| 2. | Võitlus rassismi ja ksenofoobia vastu |
| --- | --- |

2.

Võitlus rassismi ja ksenofoobia vastu

| 3. | Etniliste rühmituste vaheline ja religioonidevaheline dialoog |
| --- | --- |

3.

Etniliste rühmituste vaheline ja religioonidevaheline dialoog

| 4. | Konfliktijärgsete olukordade lahendamine ja taastamistöö |
| --- | --- |

4.

Konfliktijärgsete olukordade lahendamine ja taastamistöö

| 5. | Naiste aktiivne roll ühiskonnas |
| --- | --- |

5.

Naiste aktiivne roll ühiskonnas

| 6. | Vähemuste õigused |
| --- | --- |

6.

Vähemuste õigused

Koostöö sihtrühmaks on noortevaldkonnas töötajad, juhendajad ja teised noortetöö tegijad, noored ise ning teised isikud, kes on seotud noorteorganisatsioonide ja -struktuuridega ning kes on huvitatud kõnealuses valdkonnas koostööd edendavate projektide elluviimisest.

Käesolev konkursikutse käsitleb programmi “Aktiivsed noored ”meedet nr 3.2. Selle pakkumiskutse rakendamine on sõltuvuses arengukava “Aktiivsed noored ”aastase tegevuskava vastuvõtmisest komisjoni poolt ning agentuurile tegevuseks volituste andmise otsusest. Käesolev kutse ei ole agentuurile siduv, sest see võib muutuda kahest eelmainitud otsusest tulenevalt.

2.   Abikõlblikud kandidaadid

Ettepanekuid võivad esitada mittetulundusorganisatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid või kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud asutused. Kandideerida võivad ainult juriidilised isikud, kelle õigusjärgne asukoht on programmiriigis.

Programmiriigid on järgmised:

| — | Euroopa Liidu liikmesriigid; (1) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu liikmesriigid; (1)

| — | EMP lepingu osalised EFTA riigid (Island, Liechtenstein ja Norra); (2) |
| --- | --- |

—

EMP lepingu osalised EFTA riigid (Island, Liechtenstein ja Norra); (2)

| — | ühinemiseelse strateegia raames abi saavad kandidaatriigid kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud raamkokkulepetes nende osalemise kohta ühenduse programmides (Türgi). |
| --- | --- |

—

ühinemiseelse strateegia raames abi saavad kandidaatriigid kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud raamkokkulepetes nende osalemise kohta ühenduse programmides (Türgi).

Projektipartnerid peavad olema vähemalt neljast eri riigist (taotlejaorganisatsioon kaasa arvatud), hõlmates vähemalt kaht programmiriiki, millest vähemalt üks on Euroopa Liidu liikmesriik, ja kaht partnerriiki.

3.   Projektide eelarve ja kestus

Käesoleva konkursi raames projektide kaasrahastamiseks eraldatav kogusumma on hinnanguliselt ligikaudu 2 285 000 EUR.

Rahaline abi ei või ületada 80 % projekti abikõlblikest kogukuludest. Toetuse maksimaalne suurus on 100 000 EUR.

Projekti tegevus peab kindlasti algama ajavahemikus 15. detsember 2007 kuni 15. veebruar 2008. Projektide miinimumkestus on 6 kuud ja maksimumkestus on 12 kuud.

4.   Kandideerimise tähtaeg

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusutus (EACEA) kandideerimistaotluste esitamise tähtaeg on 31. mai 2007 (arvestatakse postitempli kuupäeva).

5.   Täiendav teave

Käesoleva konkursikutse täisteksti ja kandideerimisvormid leiate järgmiselt aadressilt:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action32/index.htm

Taotlused peavad vastama käesoleva konkursikutse täistekstis esitatud nõuetele ning need tuleb esitada selleks ettenähtud vormil.

---

(1)  Programmi “Aktiivsed noored ”raames on abikõlblikud ka ülemeremaade ja -territooriumide isikud ning asjakohastel juhtudel ka ülemeremaade ja -territooriumide avalikud ning eraõiguslikud asutused ja institutsioonid, mille suhtes kohaldatakse programmi eeskirju ja nendes liikmesriikides kehtivat korda, millega ülemeremaad ja -territooriumid on seotud. Kõnealuste ülemeremaade ja -territooriumide loend on toodud nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (2001/822/EÜ), ELT L 314, 30.11.2001, lk 1) lisas 1A.

(2)  Tingimusel, et jõustub EMP ühiskomitee otsus.

---

| 27.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/42

---

KONKURSIKUTSE — EACEA/02/07

Noortevaldkonnas uuenduste ja kvaliteedi edendamiseks ettenähtud projektide konkursikutse

Programm “Aktiivsed noored”

(2007/C 70/12)

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Käesolev konkursikutse käsitleb programmi “Aktiivsed noored ”meedet nr 4.4. Programmi eesmärk on toetada projekte, mis on ette nähtud uuendusliku lähenemise ja kvaliteedi juurutamiseks, rakendamiseks ja edendamiseks noorte mitteformaalhariduse ja noorsootöö valdkonnas.

Uuenduslik lähenemisviis võib käsitleda järgmist:

| — | sisu ja eesmärke, võttes arvesse Euroopa koostöö arengut noortevaldkonnas ja programmi “Aktiivsed noored ”prioriteete, ja/või |
| --- | --- |

—

sisu ja eesmärke, võttes arvesse Euroopa koostöö arengut noortevaldkonnas ja programmi “Aktiivsed noored ”prioriteete, ja/või

| — | rakendatavat metoodikat, mis põhineb uuele lähenemisele mitteformaalhariduse ja noortevaldkonnas. |
| --- | --- |

—

rakendatavat metoodikat, mis põhineb uuele lähenemisele mitteformaalhariduse ja noortevaldkonnas.

Arvestades programmi üldisi prioriteete, mille eesmärk on edendada noorte osalust, kultuurilist mitmekesisust, Euroopa kodakondsust ja sotsiaalset kaasatust, ning 2007. aasta eriprioriteeti, milleks on võrdsete võimaluste edendamine (Euroopa aasta 2007 “Võrdsed võimalused kõigile”), on projektide eesmärk toetada Euroopa linnalähedastes piirkondades elavate väiksemate võimalustega noorte integratsiooni.

Selle pakkumiskutse rakendamine on sõltuvuses arengukava “Aktiivsed noored ”aastase tegevuskava vastuvõtmisest komisjoni poolt ning agentuurile tegevuseks volituste andmise otsusest. Käesolev kutse ei ole agentuurile siduv, sest see võib muutuda kahest eelmainitud otsusest tulenevalt.

2.   Valitavad kandidaadid

Ettepanekuid võivad esitada mittetulundusorganisatsioonid ja -ühendused või kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud asutused.

Programmis osalevad riigid on järgmised:

| — | Euroopa Liidu liikmesriigid; (1) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu liikmesriigid; (1)

| — | EMP lepingu osalised EFTA riigid (Island, Liechtenstein ja Norra); (2) |
| --- | --- |

—

EMP lepingu osalised EFTA riigid (Island, Liechtenstein ja Norra); (2)

| — | ühinemiseelse strateegia raames abi saavad kandidaatriigid kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud raamkokkulepetes nende osalemise kohta ühenduse programmides (Türgi). |
| --- | --- |

—

ühinemiseelse strateegia raames abi saavad kandidaatriigid kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud raamkokkulepetes nende osalemise kohta ühenduse programmides (Türgi).

Projektid peavad kaasama partnerorganisatsioone vähemalt neljast eri riigist (taotlejariik kaasa arvatud) ning vähemalt ühe partnerorganisatsiooni juriidiline asukoht peab olema Euroopa Liidu liikmesriigis.

Käesoleva konkursikutse raames ei anta toetust füüsilistele isikutele.

3.   Projektide eelarve ja kestus

Käesoleva konkursi raames projektide kaasrahastamiseks eraldatav kogusumma on hinnanguliselt ligikaudu 600 000 EUR.

Rahaline abi ei või ületada 65 % projekti kogu abikõlblikest kuludest. Igale projektile määratav toetuse summa ei või ületada 100 000 EUR tegevusaasta (12 kuu) kohta. Toetuse maksimaalne suurus on 200 000 EUR.

Projekti tegevus peab kindlasti algama ajavahemikus 1. detsember 2007 kuni 31. jaanuar 2008. Projektide miinimumkestus on 12 kuud ja maksimumkestus on 24 kuud.

4.   Kandideerimise tähtaeg

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA) kandideerimistaotluste esitamise tähtaeg on 30. juuni 2007 (arvestatakse postitemplil olevat kuupäeva).

5.   Täiendav teave

Käesoleva konkursikutse täisteksti ja kandideerimisvormid leiate järgmiselt aadressilt:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action44/index.htm

Taotlused peavad vastama käesoleva konkursikutse täistekstis esitatud nõuetele ning need tuleb esitada selleks ettenähtud vormil.

---

(1)  Programmi “Aktiivsed noored ”raames on abikõlblikud ka ülemeremaade ja -territooriumide isikud ning asjakohastel juhtudel ka ülemeremaade ja -territooriumide avalikud ning eraõiguslikud asutused ja institutsioonid, mille suhtes kohaldatakse programmi eeskirju ja nendes liikmesriikides kehtivat korda, millega ülemeremaad ja -territooriumid on seotud. Kõnealuste ülemeremaade ja -territooriumide loend on toodud nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (2001/822/EÜ), ELT L 314, 30.11.2001, lk 1) lisas 1A.

(2)  Tingimusel, et jõustub EMP ühiskomitee otsus.

---