# Europeiska unionens C 72/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 72 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången29 mars 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 72

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången29 mars 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2007/C 072/01 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009 | 1 |
| 2007/C 072/02 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Estlands uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010 | 5 |
| 2007/C 072/03 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Maltas uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009 | 9 |
| 2007/C 072/04 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009 | 13 |
| 2007/C 072/05 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009 | 17 |
| 2007/C 072/06 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2006/2007–2011/2012 | 20 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2007/C 072/01

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

1

2007/C 072/02

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Estlands uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010

5

2007/C 072/03

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Maltas uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

9

2007/C 072/04

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

13

2007/C 072/05

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

17

2007/C 072/06

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2006/2007–2011/2012

20

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 072/07 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 072/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/09 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/10 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/11 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/12 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 072/13 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  ) | 29 |
| | Europol |
| 2007/C 072/14 | Beslut fattat av Europols styrelse den 20 mars 2007 om kontrollmekanismer för hämtning av uppgifter ur det datoriserade systemet för insamlade uppgifter | 30 |
| 2007/C 072/15 | Beslut fattat av Europols styrelse den 20 mars 2007 om fastställande av regler för överenskommelser om medverkan av tredje mans experter i en analysgrupps verksamhet | 32 |
| 2007/C 072/16 | Beslut fattat av Europols styrelse den 20 mars 2007 om fastställande av regler för överenskommelser om det administrativa genomförandet av Europoltjänstemännens deltagande i gemensamma utredningsgrupper | 35 |
| 2007/C 072/17 | Regler för tillgång till Europols handlingar | 37 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 072/07

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

24

2007/C 072/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/09

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/10

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/11

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/12

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  )

1

29

2007/C 072/13

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  )

1

29

Europol

2007/C 072/14

Beslut fattat av Europols styrelse den 20 mars 2007 om kontrollmekanismer för hämtning av uppgifter ur det datoriserade systemet för insamlade uppgifter

30

2007/C 072/15

Beslut fattat av Europols styrelse den 20 mars 2007 om fastställande av regler för överenskommelser om medverkan av tredje mans experter i en analysgrupps verksamhet

32

2007/C 072/16

Beslut fattat av Europols styrelse den 20 mars 2007 om fastställande av regler för överenskommelser om det administrativa genomförandet av Europoltjänstemännens deltagande i gemensamma utredningsgrupper

35

2007/C 072/17

Regler för tillgång till Europols handlingar

37

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 072/18 | Eurons växelkurs | 41 |
| 2007/C 072/19 | Yttrande från Rådgivande kommittén för företagskoncentrationer avgivet vid dess 144:e möte den 25 oktober 2006 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez – Föredragande: Sverige | 42 |
| 2007/C 072/20 | Slutrapport från förhörsombudet i ärende COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez (Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden) | 45 |
| 2007/C 072/21 | Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet på dess 139:e möte den 7 april 2006 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring – Föredragande: Luxemburg | 46 |
| 2007/C 072/22 | Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring (Utarbetad enligt artikel 15 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden
  ) | 47 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 072/18

Eurons växelkurs

41

2007/C 072/19

Yttrande från Rådgivande kommittén för företagskoncentrationer avgivet vid dess 144:e möte den 25 oktober 2006 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez – Föredragande: Sverige

42

2007/C 072/20

Slutrapport från förhörsombudet i ärende COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez (Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden)

(Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden)

45

2007/C 072/21

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet på dess 139:e möte den 7 april 2006 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring – Föredragande: Luxemburg

46

2007/C 072/22

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring (Utarbetad enligt artikel 15 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden
  )

(Utarbetad enligt artikel 15 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden

)

47

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Eftadomstolen |
| 2007/C 072/23 | Talan väckt mot Furstendömet Liechtenstein den 15 november 2006 av Eftas övervakningsmyndighet (Mål E-5/06) | 48 |
| 2007/C 072/24 | Talan väckt mot Furstendömet Liechtenstein den 18 december 2006 av Eftas övervakningsmyndighet (Mål E-6/06) | 49 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 072/25 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  ) | 50 |
| 2007/C 072/26 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende OMP/M.4590 – REWE/Delvita) (
  1
  ) | 51 |
| 2007/C 072/27 | Statligt stöd – Portugal – Statligt stöd C 55/06 (f.d. N 42/05) – Räntesubventioner för lån som beviljats företag inom fiskesektorn – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 52 |
| 2007/C 072/28 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4624 – EQT/Scandic) (
  1
  ) | 58 |
| 2007/C 072/29 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4608 – Siemens/UGS) (
  1
  ) | 59 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Eftadomstolen

2007/C 072/23

Talan väckt mot Furstendömet Liechtenstein den 15 november 2006 av Eftas övervakningsmyndighet (Mål E-5/06)

48

2007/C 072/24

Talan väckt mot Furstendömet Liechtenstein den 18 december 2006 av Eftas övervakningsmyndighet (Mål E-6/06)

49

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 072/25

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  )

1

50

2007/C 072/26

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende OMP/M.4590 – REWE/Delvita) (
  1
  )

1

51

2007/C 072/27

Statligt stöd – Portugal – Statligt stöd C 55/06 (f.d. N 42/05) – Räntesubventioner för lån som beviljats företag inom fiskesektorn – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

52

2007/C 072/28

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4624 – EQT/Scandic) (
  1
  )

1

58

2007/C 072/29

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4608 – Siemens/UGS) (
  1
  )

1

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

(2007/C 72/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| 1. | Den 27 februari 2007 granskade rådet Slovakiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009. |
| --- | --- |

1.

Den 27 februari 2007 granskade rådet Slovakiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

| 2. | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario skall den reala BNP-tillväxten öka från 6,6 % år 2006 till 7,1 % år 2007, för att sedan minska till 5,5 % år 2008 och 5,1 % år 2009. Enligt tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på försiktiga tillväxtantaganden för 2006 och rimliga tillväxtantaganden för resten av programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska. |
| --- | --- |

2.

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario skall den reala BNP-tillväxten öka från 6,6 % år 2006 till 7,1 % år 2007, för att sedan minska till 5,5 % år 2008 och 5,1 % år 2009. Enligt tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på försiktiga tillväxtantaganden för 2006 och rimliga tillväxtantaganden för resten av programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska.

| 3. | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas det offentliga underskottet för 2006 uppgå till 3,4 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 4,2 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Det bättre utfallet beror på att BNP och sysselsättningen ökat mycket mer och på att ränteutgifterna och kostnaderna för pensionsreformen blivit lägre än väntat. En del av de ökade intäkterna till följd av den oväntat höga tillväxten har dock använts till annat än en snabbare minskning av underskottet. |
| --- | --- |

3.

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas det offentliga underskottet för 2006 uppgå till 3,4 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 4,2 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Det bättre utfallet beror på att BNP och sysselsättningen ökat mycket mer och på att ränteutgifterna och kostnaderna för pensionsreformen blivit lägre än väntat. En del av de ökade intäkterna till följd av den oväntat höga tillväxten har dock använts till annat än en snabbare minskning av underskottet.

| 4. | Liksom i den föregående uppdateringen är huvudmålet för det nya programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt att uppnå långsiktigt hållbara offentliga finanser till 2010. I synnerhet skall målet för de offentliga finansernas strukturella saldo på – 0,9 % av BNP uppnås på medellång sikt (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Enligt programmet skall det nominella underskottet gradvis sjunka från 3,7 % av BNP 2006 till 1,9 % av BNP 2009 och det primära underskottet sjunka från 1,9 % av BNP 2006 till 0,2 % av BNP 2009. Den planerade finanspolitiska konsolideringen bygger på begränsningar av såväl löpande utgifter som kapitalutgifter (en sänkning av utgiftskvoten med cirka 3,25 procentenheter av BNP), som inte helt neutraliseras av sänkningen av inkomstkvoten (1,5 procentenhet). Jämfört med den tidigare uppdateringen bekräftar det nya programmet de planerade korrigeringarna, mot bakgrund av ett mer gynnsamt makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

4.

Liksom i den föregående uppdateringen är huvudmålet för det nya programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt att uppnå långsiktigt hållbara offentliga finanser till 2010. I synnerhet skall målet för de offentliga finansernas strukturella saldo på – 0,9 % av BNP uppnås på medellång sikt (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Enligt programmet skall det nominella underskottet gradvis sjunka från 3,7 % av BNP 2006 till 1,9 % av BNP 2009 och det primära underskottet sjunka från 1,9 % av BNP 2006 till 0,2 % av BNP 2009. Den planerade finanspolitiska konsolideringen bygger på begränsningar av såväl löpande utgifter som kapitalutgifter (en sänkning av utgiftskvoten med cirka 3,25 procentenheter av BNP), som inte helt neutraliseras av sänkningen av inkomstkvoten (1,5 procentenhet). Jämfört med den tidigare uppdateringen bekräftar det nya programmet de planerade korrigeringarna, mot bakgrund av ett mer gynnsamt makroekonomiskt scenario.

| 5. | I enlighet med den allmänt vedertagna metoden beräknas det strukturella saldot förbättras från cirka – 3,5 % av BNP 2006 till cirka – 2,5 % av BNP 2009. Liksom i den föregående uppdateringen är programmets finanspolitiska mål på medellång sikt ett strukturellt underskott på knappt 1 % av BNP, som enligt programmet inte skall uppnås under programperioden utan först 2010. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 2 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet på medellång sikt ligger inom det intervall som angetts i pakten respektive uppförandekoden för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

5.

I enlighet med den allmänt vedertagna metoden beräknas det strukturella saldot förbättras från cirka – 3,5 % av BNP 2006 till cirka – 2,5 % av BNP 2009. Liksom i den föregående uppdateringen är programmets finanspolitiska mål på medellång sikt ett strukturellt underskott på knappt 1 % av BNP, som enligt programmet inte skall uppnås under programperioden utan först 2010. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 2 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet på medellång sikt ligger inom det intervall som angetts i pakten respektive uppförandekoden för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| 6. | De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Det makroekonomiska scenariots risker är i stort sett neutrala, medan skatteprognoserna verkar baseras på försiktiga antaganden. Programmets planerade finanspolitiska konsolidering grundas mycket på utgiftsbegränsningar, men programmet har inte tillräckligt med uppgifter om kompletterande åtgärder (efter 2007) eller saknar bindande utgiftsramar på medellång sikt. Å andra sidan har Slovakien uppvisat mycket tillfredsställande resultat på senare år, även om det här är den oväntat höga tillväxten och det oväntat låga utnyttjandet av EU-medel som bidragit till att uppnå de finanspolitiska målen. |
| --- | --- |

6.

De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Det makroekonomiska scenariots risker är i stort sett neutrala, medan skatteprognoserna verkar baseras på försiktiga antaganden. Programmets planerade finanspolitiska konsolidering grundas mycket på utgiftsbegränsningar, men programmet har inte tillräckligt med uppgifter om kompletterande åtgärder (efter 2007) eller saknar bindande utgiftsramar på medellång sikt. Å andra sidan har Slovakien uppvisat mycket tillfredsställande resultat på senare år, även om det här är den oväntat höga tillväxten och det oväntat låga utnyttjandet av EU-medel som bidragit till att uppnå de finanspolitiska målen.

| 7. | Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska strategi i stort sett vara förenlig med den korrigering av det alltför stora underskottet senast 2007 som rådet har rekommenderat. Under korrigeringsperioden borde dock anpassningsplanen strukturellt sett stärkas, med tanke på de uppjusterade tillväxtprognoserna och de goda ekonomiska tiderna. De närmaste åren verkar programmets finanspolitiska strategi inte erbjuda en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar. Dessutom verkar den inte tillräcklig för att målet på medellång sikt skall kunna uppnås senast 2010, som det planeras i programmet. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet bör programmets anpassningstakt mot målet på medellång sikt ökas för att kunna översstämma med stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II som riktmärke ligga på 0,5 % av BNP, och korrigeringen bör vara större när goda ekonomiska tider råder. Särskilt väntas det strukturella saldot förbättras med bara cirka 0,75 % av BNP under 2007–2009 när goda ekonomiska tider antas råda. |
| --- | --- |

7.

Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska strategi i stort sett vara förenlig med den korrigering av det alltför stora underskottet senast 2007 som rådet har rekommenderat. Under korrigeringsperioden borde dock anpassningsplanen strukturellt sett stärkas, med tanke på de uppjusterade tillväxtprognoserna och de goda ekonomiska tiderna. De närmaste åren verkar programmets finanspolitiska strategi inte erbjuda en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar. Dessutom verkar den inte tillräcklig för att målet på medellång sikt skall kunna uppnås senast 2010, som det planeras i programmet. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet bör programmets anpassningstakt mot målet på medellång sikt ökas för att kunna översstämma med stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II som riktmärke ligga på 0,5 % av BNP, och korrigeringen bör vara större när goda ekonomiska tider råder. Särskilt väntas det strukturella saldot förbättras med bara cirka 0,75 % av BNP under 2007–2009 när goda ekonomiska tider antas råda.

| 8. | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 33,1 % av BNP under 2006, vilket ligger klart under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 3,4 procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

8.

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 33,1 % av BNP under 2006, vilket ligger klart under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 3,4 procentenheter under programperioden.

| 9. | I Slovakien har befolkningens åldrande en mindre påverkan på lång sikt på de offentliga finanserna än vad som genomsnittligen är fallet i EU, och genom pensionsreformen nyligen ökar pensionsutgifterna mindre än i många andra länder. De offentliga finansernas utgångsläge innebär en risk för hållbara offentliga finanser, redan innan hänsyn tagits till hur de offentliga finanserna långsiktigt påverkas av åldrandet. En konsolidering av de offentliga finanserna skulle därför bidra till att minska riskerna för dessas hållbarhet. Generellt sett verkar det föreligga medelstora risker för de offentliga finansernas hållbarhet i Slovakien. |
| --- | --- |

9.

I Slovakien har befolkningens åldrande en mindre påverkan på lång sikt på de offentliga finanserna än vad som genomsnittligen är fallet i EU, och genom pensionsreformen nyligen ökar pensionsutgifterna mindre än i många andra länder. De offentliga finansernas utgångsläge innebär en risk för hållbara offentliga finanser, redan innan hänsyn tagits till hur de offentliga finanserna långsiktigt påverkas av åldrandet. En konsolidering av de offentliga finanserna skulle därför bidra till att minska riskerna för dessas hållbarhet. Generellt sett verkar det föreligga medelstora risker för de offentliga finansernas hållbarhet i Slovakien.

| 10. | Konvergensprogrammet saknar en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt. Emellertid ger det viss information om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de viktigaste reformer som planeras i reformprogrammet. Vidare verkar de finanspolitiska prognoserna ta hänsyn till hur reformprogrammets åtgärder påverkar de offentliga finanserna. De åtgärder som förutses i det nationella reformprogrammet verkar dock inte helt överensstämma med konvergensprogrammets åtgärder inom de offentliga finanserna. Särskilt skiljer sig konvergensprogrammets utgiftsprioriteringar från de huvudproblem som anges i reformprogrammet, vilket dock inte gäller utbildning. Reformprogrammets betydande stöd till utbildning är dessutom inget som klart framgår av 2007 års budget eller konvergensprogrammet. |
| --- | --- |

10.

Konvergensprogrammet saknar en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt. Emellertid ger det viss information om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de viktigaste reformer som planeras i reformprogrammet. Vidare verkar de finanspolitiska prognoserna ta hänsyn till hur reformprogrammets åtgärder påverkar de offentliga finanserna. De åtgärder som förutses i det nationella reformprogrammet verkar dock inte helt överensstämma med konvergensprogrammets åtgärder inom de offentliga finanserna. Särskilt skiljer sig konvergensprogrammets utgiftsprioriteringar från de huvudproblem som anges i reformprogrammet, vilket dock inte gäller utbildning. Reformprogrammets betydande stöd till utbildning är dessutom inget som klart framgår av 2007 års budget eller konvergensprogrammet.

| 11. | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

11.

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| 12. | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (2) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. |
| --- | --- |

12.

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (2) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram.

Rådet anser att programmet är förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2007 och förutser därefter en utveckling, visserligen begränsad, mot målet på medellång sikt.

Mot bakgrund av denna bedömning och rekommendationen enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 uppmanar rådet Slovakien att

| i) | utnyttja de goda tillväxtprognoserna till en kraftfullare strukturell anpassning för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2007 med en större säkerhetsmarginal samt påskynda utvecklingen mot det medelfristiga målet, och |
| --- | --- |

i)

utnyttja de goda tillväxtprognoserna till en kraftfullare strukturell anpassning för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2007 med en större säkerhetsmarginal samt påskynda utvecklingen mot det medelfristiga målet, och

| ii) | stärka den bindande karaktären hos statsfinansernas medelfristiga utgiftstak. |
| --- | --- |

ii)

stärka den bindande karaktären hos statsfinansernas medelfristiga utgiftstak.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |
| KOM nov. 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | – |
| KP dec. 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | – |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |
| KOM nov. 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | – |
| KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | – |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2006
   (3) | – 2,2 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 2,0 | – 0,7 | 1,1 | 1,6 | – |
| KP dec. 2005
   (3) | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 | – |
| Saldo i de offentliga finanserna (8)

  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | – 3,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 |
| KOM nov. 2006 | – 3,1 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | – |
| KP dec. 2005 | – 4,9 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,7 | – |
| Primärt saldo (8)

  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | – 1,4 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM nov. 2006 | – 1,4 | – 1,7 | – 1,1 | – 0,9 | – |
| KP dec. 2005 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,1 | – 0,8 | – |
| Konjunkturrensat saldo (8)

  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (3) | – 2,4 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| KOM nov. 2006 | – 2,5 | – 3,2 | – 3,3 | – 3,3 | – |
| KP dec. 2005
   (3) | – 4,4 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,9 | – |
| Strukturellt saldo (4)
   (8)

  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (5) | – 1,6 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 1,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,3 | – |
| KP dec. 2005 | – 3,6 | – 3,9 | – 3,1 | – 2,9 | – |
| Offentlig bruttoskuld (8)

  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |
| KOM nov. 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | – |
| KP dec. 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | – |
| Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2006

6,1

6,6

7,1

5,5

5,1

KOM nov. 2006

6,0

6,7

7,2

5,7

–

KP dec. 2005

5,1

5,4

6,1

5,6

–

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2006

2,8

4,4

3,1

2,0

2,4

KOM nov. 2006

2,8

4,5

3,4

2,5

–

KP dec. 2005

2,2

1,5

2,2

2,5

–

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2006
   (3)

– 2,2

– 0,9

1,0

1,6

1,9

KOM nov. 2006 (7)

– 2,0

– 0,7

1,1

1,6

–

KP dec. 2005
   (3)

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

–

Saldo i de offentliga finanserna (8)

(i % av BNP)

KP dec. 2006

– 3,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

KOM nov. 2006

– 3,1

– 3,4

– 3,0

– 2,9

–

KP dec. 2005

– 4,9

– 4,2

– 3,0

– 2,7

–

Primärt saldo (8)

(i % av BNP)

KP dec. 2006

– 1,4

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

KOM nov. 2006

– 1,4

– 1,7

– 1,1

– 0,9

–

KP dec. 2005

– 3,1

– 2,3

– 1,1

– 0,8

–

Konjunkturrensat saldo (8)

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (3)

– 2,4

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

KOM nov. 2006

– 2,5

– 3,2

– 3,3

– 3,3

–

KP dec. 2005
   (3)

– 4,4

– 3,9

– 3,0

– 2,9

–

Strukturellt saldo (4)
   (8)

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (5)

– 1,6

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

KOM nov. 2006 (6)

– 1,7

– 3,3

– 3,3

– 3,3

–

KP dec. 2005

– 3,6

– 3,9

– 3,1

– 2,9

–

Offentlig bruttoskuld (8)

(i % av BNP)

KP dec. 2006

34,5

33,1

31,8

31,0

29,7

KOM nov. 2006

34,5

33,0

31,6

31,0

–

KP dec. 2005

33,7

35,5

35,2

36,2

–

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I synnerhet saknas uppgifter om offentliga utgifter per verksamhetsområde för 2009.

(3)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (0,8 % av BNP 2005 – underskottsökande, respektive 0,1 % av BNP 2006 – underskottsminskande). Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (0,9 % av BNP 2005 – underskottsökande, respektive 0,1 % av BNP 2006 – underskottsminskande).

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % respektive 5,2 % under perioden 2005–2008.

(7)  Sedan oktober 2006 har Slovakien tillämpat Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av andra pelarens fonderade pensionssystem.

(8)  Uppgifterna om den offentliga sektorn i den föregående uppdateringen har justerats för att underlätta en jämförelse med den nya uppdateringen och kommissionens höstprognos 2006.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/5

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Estlands uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010

(2007/C 72/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Estlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Estlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010.

| (2) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten efter att ha nått en kulmen på 11 % 2006 att avta något till 8

  % 2007 och till 7

   % per år för resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot i programmet baseras på försiktiga tillväxtantaganden. Beräkningarna i planen på medellång sikt för en friktionsfri dämpning av tillväxttakten från nuvarande nivå, som skulle kunna leda till överhettning av ekonomin, är emellertid uppenbart omgärdade av risker. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 2,5 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 0,3 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Det betydligt bättre utfallet, vilket också förväntades i den nya uppdateringen, beror på överskjutande effekter av det bättre än väntade utfallet för 2005 och den överraskande höga tillväxten 2006. Utgifterna har varit lägre än vad som planerats i budgeten. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 2,5 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 0,3 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Det betydligt bättre utfallet, vilket också förväntades i den nya uppdateringen, beror på överskjutande effekter av det bättre än väntade utfallet för 2005 och den överraskande höga tillväxten 2006. Utgifterna har varit lägre än vad som planerats i budgeten.

| (4) | Huvudmålen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt enligt programmet är att upprätthålla minst budgetbalans och att säkerställa långsiktig hållbarhet med tanke på effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande. I strategin för de offentliga finanserna beräknas det totala överskottet att minska från 2

  % av BNP 2006 till cirka 1

   % för 2007–2008 för att därefter åter öka till omkring 1

  % av BNP. Det primära saldot kommer att utvecklas på ett liknande sätt, eftersom ränteutgifternas betydelse är försumbar. Förklaringen till att överskottet sjunker 2007 är en ökning av de offentliga utgifterna som andel av BNP medan inkomstkvoten följer en nedåtgående trend. Från och med 2008 minskar de totala inkomst- och utgiftskvoterna i takt, vilket bland annat avspeglar sänkningarna av inkomstskatten och att utgiftstillväxten fortsätter att understiga den mycket kraftiga nominella BNP-tillväxten. Det nya programmet avviker från tidigare praxis att alltid sikta på ett nollsaldo i de offentliga finanserna (som i regel de senaste åren uppfylldes med råge) och inriktas i stället på att uppnå ett betydande överskott för hela programperioden, vilket bättre motsvarar den rådande konjunktursituationen. Jämfört med den tidigare uppdateringen har målen skrivits upp från och med år 2007 med åtminstone 1 procentenhet av BNP mot bakgrund av ett mer gynnsamt (och mer realistiskt) makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden planeras att sjunka med omkring 1 procentenhet för att hamna på

  % av BNP 2007 och därefter åter öka till drygt 1 % av BNP 2008 respektive till drygt 1

  % av BNP för 2009 och 2010. På samma sätt som i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet är programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna budgetbalans i strukturella termer, vilket man enligt programmet planerar att bibehålla under hela programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 2 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och det är mycket mer ambitiöst än vad som krävs sett till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra. Programmets makroekonomiska antaganden kan betraktas som försiktiga för hela programperioden. Beräkningar av skatteintäkterna verkar sammantaget vara rimliga. En mer bindande finanspolitisk ram på medellång sikt skulle emellertid göra det lättare att uppnå den planerade dämpningen av ökningstakten för de offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra. Programmets makroekonomiska antaganden kan betraktas som försiktiga för hela programperioden. Beräkningar av skatteintäkterna verkar sammantaget vara rimliga. En mer bindande finanspolitisk ram på medellång sikt skulle emellertid göra det lättare att uppnå den planerade dämpningen av ökningstakten för de offentliga utgifterna.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna bibehållas med stor marginal under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Det finns därför också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom tröskelvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Programmets finanspolitiska inriktning är inte helt förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten eftersom den är konjunkturförstärkande i goda tider under 2007, då det strukturella saldot beräknas minska med omkring 1 % av BNP. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna bibehållas med stor marginal under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Det finns därför också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom tröskelvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Programmets finanspolitiska inriktning är inte helt förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten eftersom den är konjunkturförstärkande i goda tider under 2007, då det strukturella saldot beräknas minska med omkring 1 % av BNP.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden uppskattas ha minskat till 3,7 % av BNP under 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med ytterligare 2 procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden uppskattas ha minskat till 3,7 % av BNP under 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med ytterligare 2 procentenheter under programperioden.

| (9) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Estland bland de lägsta i EU, och de åldersrelaterade utgifterna beräknas att sjunka som andel av BNP under de kommande decennierna, bland annat till följd av den betydande utgiftsminskande effekten av pensionsreformen. Den nuvarande nivån på bruttoskulden är mycket låg i Estland och ett bibehållande av sunda offentliga finanser i linje med budgetplanerna under programperioden skulle bidra till att begränsa riskerna när det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. På det hela taget förefaller Estland vara utsatt för låg risk med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Estland bland de lägsta i EU, och de åldersrelaterade utgifterna beräknas att sjunka som andel av BNP under de kommande decennierna, bland annat till följd av den betydande utgiftsminskande effekten av pensionsreformen. Den nuvarande nivån på bruttoskulden är mycket låg i Estland och ett bibehållande av sunda offentliga finanser i linje med budgetplanerna under programperioden skulle bidra till att begränsa riskerna när det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. På det hela taget förefaller Estland vara utsatt för låg risk med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges vissa uppgifter om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet betonas i båda programmen att en försiktig finanspolitik utgör en avgörande faktor för att säkerställa makroekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges vissa uppgifter om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet betonas i båda programmen att en försiktig finanspolitik utgör en avgörande faktor för att säkerställa makroekonomisk stabilitet.

| (11) | Programmets strategi för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets strategi för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (2). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (2).

Sammantaget är slutsatsen att de offentliga finanserna på medellång sikt är sunda, och att den finanspolitiska strategin utgör ett bra exempel på en finanspolitik i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Den planerade försvagningen av överskottet i de offentliga finanserna under 2007 i goda ekonomiska tider innebär dock att finanspolitikens inriktning blir konjunkturförstärkande.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Estland att sträva efter att uppnå ett högre överskott i de offentliga finanserna för 2007 än vad som planeras i programmet i syfte att främja makroekonomisk stabilitet och fortsätta arbetet med att korrigera den externa obalansen.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %). | KP dec. 2006 | 10,5 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 |
| KOM nov. 2006 | 10,5 | 10,9 | 9,5 | 8,4 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KOM nov. 2005 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (%) | KP dec. 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 |
| KOM nov. 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,6 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KOM nov. 2005 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | CP dec 2006
   (3) | 0,2 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 |
| KOM nov. 2006 (7) | 0,0 | 1,2 | 0,9 | – 0,6 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KOM nov. 2005
   (3) | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 2,3 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 |
| KOM nov. 2006 | 2,3 | 2,5 | 1,6 | 1,3 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KOM nov. 2005 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 2,5 | 2,8 | 1,4 | 1,4 | 1,7 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 | 2,5 | 2,7 | 1,8 | 1,5 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KOM nov. 2005 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (3) | 2,2 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 2,3 | 2,2 | 1,4 | 1,5 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KOM nov. 2005
   (3) | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | CP dec 2006
   (5) | 2,2 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 (6) | 2,2 | 1,5 | 1,0 | 1,3 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KOM nov. 2005 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 4,5 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 |
| KOM nov. 2006 | 4,5 | 4,0 | 2,7 | 2,1 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KOM nov. 2005 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | Uppgift saknas |
| Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %).

KP dec. 2006

10,5

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

KOM nov. 2006

10,5

10,9

9,5

8,4

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KOM nov. 2005

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(%)

KP dec. 2006

4,1

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

KOM nov. 2006

4,1

4,4

4,2

4,6

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KOM nov. 2005

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

CP dec 2006
   (3)

0,2

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

KOM nov. 2006 (7)

0,0

1,2

0,9

– 0,6

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KOM nov. 2005
   (3)

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2006

2,3

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

KOM nov. 2006

2,3

2,5

1,6

1,3

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KOM nov. 2005

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

Uppgift saknas

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006

2,5

2,8

1,4

1,4

1,7

1,6

KOM nov. 2006

2,5

2,7

1,8

1,5

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KOM nov. 2005

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (3)

2,2

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

KOM nov. 2006

2,3

2,2

1,4

1,5

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KOM nov. 2005
   (3)

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

CP dec 2006
   (5)

2,2

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

KOM nov. 2006 (6)

2,2

1,5

1,0

1,3

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KOM nov. 2005

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2006

4,5

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

KOM nov. 2006

4,5

4,0

2,7

2,1

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KOM nov. 2005

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

Uppgift saknas

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Särskilt saknas vissa arbetsmarknadsvariabler samt uppgifterna om den privata sektorns nettoutlåning/nettoupplåning.

(3)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder som ingår i programmet (0,6 % av BNP 2006, 0,4 % 2007, samtliga underskottsminskande).

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (0,2 % av BNP 2005, 0,6 % av BNP 2006, 0,4 % av BNP 2007 och 0,2 % av BNP 2008, samtliga underskottsminskande).

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 9,1 %, 9,6 %, 9,9 % respektive 9,9 % under perioden 2005–2008.

Källa:

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/9

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Maltas uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

(2007/C 72/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Maltas uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Maltas uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

| (2) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet väntas tillväxten av reala BNP hålla sig kring 3 % under programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller detta scenario bygga på antaganden om gynnsam tillväxt för år 2007 och en påfallande gynnsam tillväxt för tiden därefter, särskilt till följd av att utrikesbalanserna förväntas utvecklas förmånligt på medellång sikt. Om nettoexporten utvecklas mindre gynnsamt på medellång sikt än vad som förutses i programmet kan det underskott i handelsbalansen som noterats under de senare åren komma att förvärras. Inflationsprognoserna verkar rimliga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet väntas tillväxten av reala BNP hålla sig kring 3 % under programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller detta scenario bygga på antaganden om gynnsam tillväxt för år 2007 och en påfallande gynnsam tillväxt för tiden därefter, särskilt till följd av att utrikesbalanserna förväntas utvecklas förmånligt på medellång sikt. Om nettoexporten utvecklas mindre gynnsamt på medellång sikt än vad som förutses i programmet kan det underskott i handelsbalansen som noterats under de senare åren komma att förvärras. Inflationsprognoserna verkar rimliga.

| (3) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 2,9 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 2,7 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Det uppskattade resultatet för 2006 i den nya uppdateringen (2,6 % av BNP) är lägre än vad som förutsågs i kommissionens höstprognos 2006, men förefaller rimligt med hänsyn till de nya uppgifterna om BNP-tillväxten och om in- och utbetalningsflödena i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 2,9 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 2,7 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Det uppskattade resultatet för 2006 i den nya uppdateringen (2,6 % av BNP) är lägre än vad som förutsågs i kommissionens höstprognos 2006, men förefaller rimligt med hänsyn till de nya uppgifterna om BNP-tillväxten och om in- och utbetalningsflödena i de offentliga finanserna.

| (4) | Den strategi för de offentliga finanserna som skisseras i uppdateringen syftar till att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP under 2006 och därefter sträva efter en konsolidering. Enligt uppdateringen skulle underskottet i de offentliga finanserna minskas gradvis och senast 2009 förbytas till ett i stort sett balanserat saldo. På grund av en beräknad minskning av räntetrycket väntas det primära överskottet nå 3,25 % av BNP senast 2009. Denna utveckling skall åstadkommas genom en nedskärning av den primära utgiftskvoten med nästan 5,75 procentenheter av BNP, vilket mer än väl kompenserar en minskning av inkomstkvoten med nästan 3,75 procentenheter av BNP. Trots att de samlade utgifterna framgångsrikt har kunnat begränsas har vårdutgifterna tenderat att stiga under de senare åren. Engångsåtgärder för att minska underskottet kommer att utnyttjas i mindre utsträckning än under den senaste tiden. I stort sett bekräftar programmet, mot bakgrund av ett mycket mera gynnsamt makroekonomiskt scenario, den nominella anpassning av de offentliga finanserna som planerades i den föregående uppdateringen. |
| --- | --- |

(4)

Den strategi för de offentliga finanserna som skisseras i uppdateringen syftar till att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP under 2006 och därefter sträva efter en konsolidering. Enligt uppdateringen skulle underskottet i de offentliga finanserna minskas gradvis och senast 2009 förbytas till ett i stort sett balanserat saldo. På grund av en beräknad minskning av räntetrycket väntas det primära överskottet nå 3,25 % av BNP senast 2009. Denna utveckling skall åstadkommas genom en nedskärning av den primära utgiftskvoten med nästan 5,75 procentenheter av BNP, vilket mer än väl kompenserar en minskning av inkomstkvoten med nästan 3,75 procentenheter av BNP. Trots att de samlade utgifterna framgångsrikt har kunnat begränsas har vårdutgifterna tenderat att stiga under de senare åren. Engångsåtgärder för att minska underskottet kommer att utnyttjas i mindre utsträckning än under den senaste tiden. I stort sett bekräftar programmet, mot bakgrund av ett mycket mera gynnsamt makroekonomiskt scenario, den nominella anpassning av de offentliga finanserna som planerades i den föregående uppdateringen.

| (5) | Det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), som har beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden, kommer enligt planerna att minskas från omkring 3 % av BNP 2006 till 0,5 % vid utgången av programperioden. Liksom i den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet är det medelfristiga målet för de offentliga finanserna enligt programmet ett balanserat saldo i strukturella termer, men det nya programmet syftar inte till att uppnå det inom programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1,75 % av BNP), bör det, om det uppnås, skapas tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet ligger inom det intervall som har angivits i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM II och avspeglar på ett korrekt sätt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten. |
| --- | --- |

(5)

Det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), som har beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden, kommer enligt planerna att minskas från omkring 3 % av BNP 2006 till 0,5 % vid utgången av programperioden. Liksom i den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet är det medelfristiga målet för de offentliga finanserna enligt programmet ett balanserat saldo i strukturella termer, men det nya programmet syftar inte till att uppnå det inom programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1,75 % av BNP), bör det, om det uppnås, skapas tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet ligger inom det intervall som har angivits i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM II och avspeglar på ett korrekt sätt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten.

| (6) | Riskerna i budgetberäkningarna i programmet förefaller på det hela taget väl uppvägda för 2007, men budgetutfallen kan därefter komma att bli sämre än vad som beräknats. Detta beror på att uppskattningarna i uppdateringen bygger på en gynnsam BNP-tillväxt för 2007 och ett utpräglat gynnsamt makroekonomiskt scenario för 2008–2009 (även om skatteprognoserna för dessa år förefaller försiktiga). Dessutom ges för tiden efter 2007 inga närmare uppgifter om anpassningsstrategin, vilket ökar riskerna med den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i budgetberäkningarna i programmet förefaller på det hela taget väl uppvägda för 2007, men budgetutfallen kan därefter komma att bli sämre än vad som beräknats. Detta beror på att uppskattningarna i uppdateringen bygger på en gynnsam BNP-tillväxt för 2007 och ett utpräglat gynnsamt makroekonomiskt scenario för 2008–2009 (även om skatteprognoserna för dessa år förefaller försiktiga). Dessutom ges för tiden efter 2007 inga närmare uppgifter om anpassningsstrategin, vilket ökar riskerna med den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna.

| (7) | Med tanke på denna riskbedömning förefaller programmets budgetpolitik vara förenlig med korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2006 såsom rådet rekommenderat. Den förefaller därutöver ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids efter 2008 vid normala konjunktursvängningar. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet överensstämmer takten i anpassningen till programmets medelfristiga mål i stort sett med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och att korrigeringen bör vara större under ekonomiskt goda år och kan vara lägre under perioder av lågkonjunktur. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på denna riskbedömning förefaller programmets budgetpolitik vara förenlig med korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2006 såsom rådet rekommenderat. Den förefaller därutöver ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids efter 2008 vid normala konjunktursvängningar. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet överensstämmer takten i anpassningen till programmets medelfristiga mål i stort sett med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och att korrigeringen bör vara större under ekonomiskt goda år och kan vara lägre under perioder av lågkonjunktur.

| (8) | Den offentliga bruttoskuldkvoten beräknas ha nått 68,25 % av BNP år 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med 8,75 procentenheter av BNP under programperioden. Skuldkvoten kommer sannolikt att utveckla sig i en mindre gynnsam riktning än vad som förväntas i programmet med hänsyn till de nyss nämnda riskerna för de finanspolitiska målen. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller minskningen av skuldkvoten i riktning mot referensvärdet vara tillräcklig över programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskuldkvoten beräknas ha nått 68,25 % av BNP år 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med 8,75 procentenheter av BNP under programperioden. Skuldkvoten kommer sannolikt att utveckla sig i en mindre gynnsam riktning än vad som förväntas i programmet med hänsyn till de nyss nämnda riskerna för de finanspolitiska målen. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller minskningen av skuldkvoten i riktning mot referensvärdet vara tillräcklig över programperioden.

| (9) | Malta har nyligen beslutat om en pensionsreform som syftar till att öka den faktiska pensionsåldern och samtidigt höja pensionsnivåerna. Till följd av detta kommer enligt beräkningarna i programmet pensionsutgifterna att öka, vilket leder till en större ökning av de åldersrelaterade utgifterna som ligger nära EU-genomsnittet. Om de nuvarande tendenserna består visar prognoserna för vårdutgifterna på en långsiktig ökning med cirka 1,75 procentenheter av BNP, vilket dock är en något lägre ökningstakt än vad som tidigare varit fallet. De offentliga finanserna är för närvarande inte i ett sådant skick att de skulle kunna säkerställa en stadig minskning av skulden till en nivå under referensvärdet i fördraget. Det skulle därför bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet om de förbättrades så som förutses i programmet. På det hela taget förefaller Malta vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

Malta har nyligen beslutat om en pensionsreform som syftar till att öka den faktiska pensionsåldern och samtidigt höja pensionsnivåerna. Till följd av detta kommer enligt beräkningarna i programmet pensionsutgifterna att öka, vilket leder till en större ökning av de åldersrelaterade utgifterna som ligger nära EU-genomsnittet. Om de nuvarande tendenserna består visar prognoserna för vårdutgifterna på en långsiktig ökning med cirka 1,75 procentenheter av BNP, vilket dock är en något lägre ökningstakt än vad som tidigare varit fallet. De offentliga finanserna är för närvarande inte i ett sådant skick att de skulle kunna säkerställa en stadig minskning av skulden till en nivå under referensvärdet i fördraget. Det skulle därför bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet om de förbättrades så som förutses i programmet. På det hela taget förefaller Malta vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Konvergensprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av den sammantagna effekten enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Det ger dock systematiska uppgifter om de direkta kostnader eller besparingar för de offentliga finanserna som följer av de större reformer som presenteras i det nationella reformprogrammet, och dess prognoser för de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Båda programmen beaktar genomförandet av pensionsreformen, och konvergensprogrammet innehåller närmare uppgifter om den skattereform som förutskickas i det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av den sammantagna effekten enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Det ger dock systematiska uppgifter om de direkta kostnader eller besparingar för de offentliga finanserna som följer av de större reformer som presenteras i det nationella reformprogrammet, och dess prognoser för de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Båda programmen beaktar genomförandet av pensionsreformen, och konvergensprogrammet innehåller närmare uppgifter om den skattereform som förutskickas i det nationella reformprogrammet.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2).

Rådet anser att programmet är förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2006 och att det därefter förutser tillräckliga framsteg i riktning mot det medelfristiga målet med stöd av prognoser om en stark tillväxt. Skuldkvoten förefaller enligt programmet minska i tillfredsställande takt mot referensvärdet på 60 % av BNP. Det finns dock risker som kan hindra att de finanspolitiska målen uppnås efter 2007, och det är, särskilt med hänsyn till det underskott i betalningsbalansen som byggts upp på senare tid, viktigt att bevara en ställning för de offentliga finanserna som kan stå emot eventuella omsvängningar i den prognostiserade utvecklingen mot en stark tillväxt. Mot bakgrund av denna bedömning uppmanar rådet Malta att

| i) | eftersträva en tillfredsställande utveckling mot det medelfristiga målet enligt programmet och säkerställa att skuldkvoten minskas i motsvarande grad, samtidigt som den finanspolitiska strategin, särskilt på utgiftssidan, preciseras för en längre tidsperiod, och |
| --- | --- |

i)

eftersträva en tillfredsställande utveckling mot det medelfristiga målet enligt programmet och säkerställa att skuldkvoten minskas i motsvarande grad, samtidigt som den finanspolitiska strategin, särskilt på utgiftssidan, preciseras för en längre tidsperiod, och

| ii) | med anledning av omfattningen av skulden och den förutsedda ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att förverkliga det medelfristiga målet och ytterligare utveckla utformningen och genomförandet av vårdreformen. |
| --- | --- |

ii)

med anledning av omfattningen av skulden och den förutsedda ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att förverkliga det medelfristiga målet och ytterligare utveckla utformningen och genomförandet av vårdreformen.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| KOM nov. 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006
   (8) | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2006
   (3) | – 2,8 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 2,1 | – 1,4 | – 1,1 | – 0,5 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006
   (3) | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | – 3,2 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 |
| KOM nov. 2006 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,9 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |
| KOM nov. 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | Uppgift saknas. |
| KP jan. 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 |
| KOM nov. 2006 | – 2,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,7 | Uppgift saknas |
| KP jan 2006
   (3) | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (5) | – 3,8 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 4,0 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,7 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |
| KOM nov. 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | Uppgift saknas |
| Källor:

  Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2006

2,2

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM nov. 2006

2,2

2,3

2,1

2,2

Uppgift saknas

KP jan. 2006

0,9

1,1

1,2

2,0

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2006

2,5

3,1

2,2

2,1

2,0

KOM nov. 2006

2,5

3,0

2,6

2,4

Uppgift saknas

KP jan. 2006
   (8)

2,8

3,1

2,5

1,9

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2006
   (3)

– 2,8

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

KOM nov. 2006 (7)

– 2,1

– 1,4

– 1,1

– 0,5

Uppgift saknas

KP jan. 2006
   (3)

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2006

– 3,2

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

KOM nov. 2006

– 3,2

– 2,9

– 2,7

– 2,9

Uppgift saknas

KP jan. 2006

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

Uppgift saknas

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006

0,8

1,1

1,1

2,5

3,2

KOM nov. 2006

0,8

0,9

0,7

0,6

Uppgift saknas.

KP jan. 2006

0,3

1,4

1,5

2,4

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

KOM nov. 2006

– 2,4

– 2,3

– 2,3

– 2,7

Uppgift saknas

KP jan 2006
   (3)

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (5)

– 3,8

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

KOM nov. 2006 (6)

– 4,0

– 3,5

– 2,5

– 2,7

Uppgift saknas

KP jan. 2006

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2006

74,2

68,3

66,7

63,2

59,4

KOM nov. 2006

74,2

69,6

69,0

68,6

Uppgift saknas

KP jan. 2006

76,7

70,8

68,9

67,3

Uppgift saknas

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Särskilt saknas uppgifter om sektorsindelade saldon i specifika prognoser för ut- och inlåning netto gentemot utlandet för 2006–2009 samt om sysselsättning och arbetskraftens produktivitet per arbetstimme.

(3)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader) utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (1,6 % av BNP 2005, 1,1 % av BNP 2006,0,2 % av BNP 2007, 0,2 % av BNP 2008 och 0,2 % av BNP 2009 – samtliga underskottsminskande).

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (1,6 % av BNP 2005, 1,1 % av BNP 2006, 0,2 % av BNP 2007 och 0 % av BNP 2008 – samtliga underskottsminskande).

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,2, 1,7, 1,7 respektive 1,6 % för perioden 2005–2008.

(8)  Uppgifterna i konvergensprogrammet från januari motsvarar konsumentprisindex.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/13

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

(2007/C 72/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Polens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Polens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

| (2) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten ha uppnått 5,4 % år 2006 och därefter i stort sett komma att stabiliseras (på omkring 5

  % i genomsnitt) under resten av programperioden. Enligt tillgänglig information förefaller detta scenario grundas på antaganden om tillväxten som är försiktiga för 2007 och därefter ganska optimistiska, särskilt eftersom det kan tänkas att arbetsmarknaden inte förbättras i lika snabb takt som det antas i programmet. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska, men kan vara väl låga för slutet av programperioden, särskilt med tanke på ett ökande lönetryck från en alltmer ansträngd arbetsmarknad. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | I konvergensprogrammet från januari 2006 angavs målet för saldot i de offentliga finanserna till – 2,6 % av BNP för 2006, jämfört med – 2,2 % i kommissionens höstprognos, medan det i uppdateringen av konvergensprogrammet från november 2006 uppskattades till – 1,9 % av BNP. Att utfallet blev bättre än väntat beror främst på ett ofullständigt genomförande av utgiftsplanerna (särskilt sociala transfereringar och offentliga investeringar), medan inkomstökningen i huvudsak berodde på att tillväxten blev högre än beräknat. I de ovan nämnda sifferuppgifterna för underskottet ingår inte kostnaderna för pensionsreformen, som för 2006 uppskattades till omkring 2 % av BNP, i linje med övergångsperioden för genomförandet av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificering av fonderade pensionssystem (2), som löper ut våren 2007. I uppdateringen från november 2006 är den finanspolitiska strategins huvudmål att senast 2007 korrigera det alltför stora underskottet genom att anpassa målet till den bestämmelse i den reformerade pakten, som medger att en del av kostnaderna för pensionsreformen inte medräknas. För de påföljande åren planeras i programmet en gradvis minskning av underskottet för att kunna nå referensvärdet på 3 % av BNP under 2009. |
| --- | --- |

(3)

I konvergensprogrammet från januari 2006 angavs målet för saldot i de offentliga finanserna till – 2,6 % av BNP för 2006, jämfört med – 2,2 % i kommissionens höstprognos, medan det i uppdateringen av konvergensprogrammet från november 2006 uppskattades till – 1,9 % av BNP. Att utfallet blev bättre än väntat beror främst på ett ofullständigt genomförande av utgiftsplanerna (särskilt sociala transfereringar och offentliga investeringar), medan inkomstökningen i huvudsak berodde på att tillväxten blev högre än beräknat. I de ovan nämnda sifferuppgifterna för underskottet ingår inte kostnaderna för pensionsreformen, som för 2006 uppskattades till omkring 2 % av BNP, i linje med övergångsperioden för genomförandet av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificering av fonderade pensionssystem (2), som löper ut våren 2007. I uppdateringen från november 2006 är den finanspolitiska strategins huvudmål att senast 2007 korrigera det alltför stora underskottet genom att anpassa målet till den bestämmelse i den reformerade pakten, som medger att en del av kostnaderna för pensionsreformen inte medräknas. För de påföljande åren planeras i programmet en gradvis minskning av underskottet för att kunna nå referensvärdet på 3 % av BNP under 2009.

| (4) | Underskottet planeras att minska med 0,4 procentenhet av BNP per år (0,3 procentenhet om kostnaderna för pensionsreformen medräknas), från 1,9 % av BNP 2006 till 0,6 % 2009. Det primära saldot beräknas att förbättras från 0,5 % av BNP 2006 till 1,7 % av BNP 2009. Inklusive effekterna av det ovan nämnda Eurostatbeslutet, beräknas underskottet i det uppdaterade programmet minska från 3,9 % av BNP 2006 till 2,9 % 2009. Den planerade anpassningen under 2007 är inkomstbaserad (inkomstkvoten ökar med 0,6 procentenhet av BNP samtidigt som utgiftskvoten blir närmast oförändrad). Däremot är den starkt utgiftsbaserad under 2008–2009 så att den mer än väl uppväger en betydande nedgång i inkomstkvoten (den genomsnittliga årliga minskningen av utgiftskvoten beräknas uppgå till 1,6 procentenheter, med tyngdpunkten på offentlig konsumtion och sociala transfereringar, samtidigt som inkomstkvoten beräknas minska med i genomsnitt 1,2 procentenheter främst till följd av sänkta socialförsäkringsavgifter, förändringar i inkomstskattesystemet för personer och andra förändringar, vilka inte alltid preciserats. Jämfört med det tidigare programmet har underskottsmålen skrivits ned mot bakgrund av en betydligt starkare tillväxt och ett bättre än förväntat utfall 2006. |
| --- | --- |

(4)

Underskottet planeras att minska med 0,4 procentenhet av BNP per år (0,3 procentenhet om kostnaderna för pensionsreformen medräknas), från 1,9 % av BNP 2006 till 0,6 % 2009. Det primära saldot beräknas att förbättras från 0,5 % av BNP 2006 till 1,7 % av BNP 2009. Inklusive effekterna av det ovan nämnda Eurostatbeslutet, beräknas underskottet i det uppdaterade programmet minska från 3,9 % av BNP 2006 till 2,9 % 2009. Den planerade anpassningen under 2007 är inkomstbaserad (inkomstkvoten ökar med 0,6 procentenhet av BNP samtidigt som utgiftskvoten blir närmast oförändrad). Däremot är den starkt utgiftsbaserad under 2008–2009 så att den mer än väl uppväger en betydande nedgång i inkomstkvoten (den genomsnittliga årliga minskningen av utgiftskvoten beräknas uppgå till 1,6 procentenheter, med tyngdpunkten på offentlig konsumtion och sociala transfereringar, samtidigt som inkomstkvoten beräknas minska med i genomsnitt 1,2 procentenheter främst till följd av sänkta socialförsäkringsavgifter, förändringar i inkomstskattesystemet för personer och andra förändringar, vilka inte alltid preciserats. Jämfört med det tidigare programmet har underskottsmålen skrivits ned mot bakgrund av en betydligt starkare tillväxt och ett bättre än förväntat utfall 2006.

| (5) | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden planeras att förbättras från omkring – 2 % av BNP 2006 till –

  % 2009 vid slutet av programperioden (exklusive kostnaderna för pensionsreformen). Liksom i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet är programmets medelfristiga mål för saldot i de offentliga finanserna ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, vilket enligt programmet inte skall uppnås under programperioden. Eftersom det medelfristiga målet är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1

  % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet återspeglar skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som planeras i programmet, i synnerhet under programmets senare år. Det råder betydande osäkerhet när det gäller det faktiska genomförandet av planerade reformer eftersom de inte underbyggs av precisa åtgärder till stöd för den planerade utgiftsbegränsningen. Dessutom finns det risker som härrör från det ganska gynnsamma makroekonomiska scenariot för programperiodens senare år. Följaktligen är inte de åtgärder som hittills har vidtagits tillräckliga och de planerade åtgärderna bör förstärkas för att uppnå resultatet. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som planeras i programmet, i synnerhet under programmets senare år. Det råder betydande osäkerhet när det gäller det faktiska genomförandet av planerade reformer eftersom de inte underbyggs av precisa åtgärder till stöd för den planerade utgiftsbegränsningen. Dessutom finns det risker som härrör från det ganska gynnsamma makroekonomiska scenariot för programperiodens senare år. Följaktligen är inte de åtgärder som hittills har vidtagits tillräckliga och de planerade åtgärderna bör förstärkas för att uppnå resultatet.

| (7) | Med tanke på denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning inte vara förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2007, i enlighet med rådets rekommendation. Programmets mål för de offentliga finanserna ger inte en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar och under hela programperioden. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet bör takten höjas i den strukturella anpassningen mot programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna, för att dra nytta av de goda ekonomiska tiderna, och den bör stödjas av konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning inte vara förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2007, i enlighet med rådets rekommendation. Programmets mål för de offentliga finanserna ger inte en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar och under hela programperioden. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet bör takten höjas i den strukturella anpassningen mot programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna, för att dra nytta av de goda ekonomiska tiderna, och den bör stödjas av konkreta åtgärder.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 42,0 % av BNP under 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 1,4 procentenheter under programperioden. Inklusive effekten av Eurostats ovan nämnda beslut beräknas den offentliga bruttoskulden öka från 48,9 % 2006 till 50,2 % 2009. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 42,0 % av BNP under 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 1,4 procentenheter under programperioden. Inklusive effekten av Eurostats ovan nämnda beslut beräknas den offentliga bruttoskulden öka från 48,9 % 2006 till 50,2 % 2009.

| (9) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande i Polen är de lägsta i EU då åldersrelaterade utgifter som förväntas falla, delvis som ett resultat av den betydande utgiftsminskande effekten av reformen av pensionssystemet – förutsatt att pensionsreformen genomförs fullt ut. Den ingående budgetställningen utgör fortfarande en risk för de offentliga finansernas hållbarhet, även om situationen förbättrats jämfört med 2005, innan hänsyn tagits till de långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av en åldrande befolkning, och planering i programmet av en ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna skulle bidra till att tygla riskerna när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Sammantaget förefaller Polens risk var låg när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande i Polen är de lägsta i EU då åldersrelaterade utgifter som förväntas falla, delvis som ett resultat av den betydande utgiftsminskande effekten av reformen av pensionssystemet – förutsatt att pensionsreformen genomförs fullt ut. Den ingående budgetställningen utgör fortfarande en risk för de offentliga finansernas hållbarhet, även om situationen förbättrats jämfört med 2005, innan hänsyn tagits till de långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av en åldrande befolkning, och planering i programmet av en ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna skulle bidra till att tygla riskerna när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Sammantaget förefaller Polens risk var låg när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av de reformer som räknades upp i rapporten från oktober 2006 om genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges vissa uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda programmen en viss harmonisering av socialförsäkringssystemet för jordbrukare med det allmänna nationella systemet, en gradvis harmonisering av invaliditetsersättningarna med det reformerade pensionssystemet samt genomförandet av paketet med garanterade sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av de reformer som räknades upp i rapporten från oktober 2006 om genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges vissa uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda programmen en viss harmonisering av socialförsäkringssystemet för jordbrukare med det allmänna nationella systemet, en gradvis harmonisering av invaliditetsersättningarna med det reformerade pensionssystemet samt genomförandet av paketet med garanterade sjukvårdstjänster.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Närmare bestämt förefaller inte de åtgärder som vidtagits för att korrigera det alltför stora underskottet vara tillräckliga. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Närmare bestämt förefaller inte de åtgärder som vidtagits för att korrigera det alltför stora underskottet vara tillräckliga.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (3). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (3).

Programmet förutser en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2007, med hänvisning till bestämmelsen i artikel 2.7 i rådets förordning (EG) nr 1467/97, men rådet erinrar om att de hittills vidtagna åtgärderna inte förefaller vara lämpliga och att de åtgärder som planeras förefaller vara otillräckliga för att uppnå det resultatet.

Under de påföljande åren räknar man i programmet med att göra tillräckliga framsteg för att uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna mot en bakgrund av starka tillväxtutsikter, men det finns betydande risker när det gäller att uppnå målen för de offentliga finanserna och när det gäller anpassningens varaktighet.

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av att rådet den 27 februari 2007 antog en ny rekommendation till Polen i enlighet med artikel 104.7 i fördraget om att landet bör korrigera sitt alltför stora underskott, uppmanar rådet Polen att göra följande:

| i) | Säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2007 i linje med den nya rekommendationen enligt artikel 104.7. |
| --- | --- |

i)

Säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2007 i linje med den nya rekommendationen enligt artikel 104.7.

| ii) | Dra nytta av de goda ekonomiska tiderna och utnyttja alla extra intäkter till att minska underskottet och höja takten i anpassningen till det medelfristiga målet efter det att den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet uppnåtts, genom att, särskilt på utgiftssidan, precisera och genomföra de ytterligare åtgärder som krävs för att uppnå den avsedda anpassningen. |
| --- | --- |

ii)

Dra nytta av de goda ekonomiska tiderna och utnyttja alla extra intäkter till att minska underskottet och höja takten i anpassningen till det medelfristiga målet efter det att den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet uppnåtts, genom att, särskilt på utgiftssidan, precisera och genomföra de ytterligare åtgärder som krävs för att uppnå den avsedda anpassningen.

| iii) | Säkra resultaten av pensionsreformen. |
| --- | --- |

iii)

Säkra resultaten av pensionsreformen.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP nov. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |
| KOM nov. 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation (i %)
  (%) | KP nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP nov. 2006
   (4) | – 0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006
   (4) | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (exkl. kostnaden för pensionsreformen)
  (i % av BNP) | KP nov. 2006 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM nov. 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,8 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (inkl. kostnaden för pensionsreformen)
  (i % av BNP) | KP nov. 2006 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 |
| KOM nov. 2006 | – 4,4 | – 4,2 | – 4,0 | – 3,9 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | – 4,7 | – 4,6 | – 4,1 | – 3,7 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (exkl. kostnaden för pensionsreformen)
  (i % av BNP) | KOM nov. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |
| KP jan. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (5)

  (exkl. kostnaden för pensionsreformen)
  (i % av BNP) | KP nov. 2006 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM nov. 2006 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,8 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | – 2,1 | – 2,7 | – 2,4 | – 2,1 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (5)

  (inkl. kostnaden för pensionsreformen)
  (i % av BNP) | KP nov. 2006 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 |
| KOM nov. 2006 | – 4,2 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,9 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | – 4,7 | – 4,7 | – 4,2 | – 3,9 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (exkl. kostnaden för pensionsreformen)
  (i % av BNP) | KP nov. 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |
| KOM nov. 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (inkl. kostnaden för pensionsreformen)
  (i % av BNP) | KP nov. 2006 | 47,3 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 |
| KOM nov. 2006 | 47,4 | 49,3 | 51,0 | 51,6 | Uppgift saknas |
| KP jan. 2006 | 47,9 | 51,2 | 52,1 | 52,6 | Uppgift saknas |
| Källa

  Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) samt kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

KP nov. 2006

3,5

5,4

5,1

5,1

5,6

KOM nov. 2006

3,2

5,2

4,7

4,8

Uppgift saknas

KP jan. 2006

3,3

4,3

4,6

5,0

Uppgift saknas

HIKP-inflation (i %)

(%)

KP nov. 2006

2,2

1,4

2,1

2,5

2,5

KOM nov. 2006

2,2

1,4

2,5

2,8

Uppgift saknas

KP jan. 2006

2,2

1,5

2,2

2,5

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP nov. 2006
   (4)

– 0,4

0,5

0,5

0,3

0,4

KOM nov. 2006 (6)

– 0,3

0,4

0,3

0,1

Uppgift saknas

KP jan. 2006
   (4)

0,1

0,3

0,3

0,6

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(exkl. kostnaden för pensionsreformen)

(i % av BNP)

KP nov. 2006

– 2,5

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,6

KOM nov. 2006

– 2,5

– 2,2

– 2,0

– 1,8

Uppgift saknas

KP jan. 2006

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(inkl. kostnaden för pensionsreformen)

(i % av BNP)

KP nov. 2006

– 4,4

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

KOM nov. 2006

– 4,4

– 4,2

– 4,0

– 3,9

Uppgift saknas

KP jan. 2006

– 4,7

– 4,6

– 4,1

– 3,7

Uppgift saknas

Primärt saldo

(exkl. kostnaden för pensionsreformen)

(i % av BNP)

KOM nov. 2006

0,1

0,5

1,0

1,4

1,7

KP jan. 2006

0,1

0,2

0,4

0,6

Uppgift saknas

KP jan. 2006

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (5)

(exkl. kostnaden för pensionsreformen)

(i % av BNP)

KP nov. 2006

– 2,4

– 2,1

– 1,6

– 1,1

– 0,7

KOM nov. 2006

– 2,3

– 2,3

– 2,1

– 1,8

Uppgift saknas

KP jan. 2006

– 2,1

– 2,7

– 2,4

– 2,1

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (5)

(inkl. kostnaden för pensionsreformen)

(i % av BNP)

KP nov. 2006

– 4,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

KOM nov. 2006

– 4,2

– 4,3

– 4,1

– 3,9

Uppgift saknas

KP jan. 2006

– 4,7

– 4,7

– 4,2

– 3,9

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(exkl. kostnaden för pensionsreformen)

(i % av BNP)

KP nov. 2006

41,9

42,0

42,1

41,4

40,6

KOM nov. 2006

42,0

42,4

43,1

42,7

Uppgift saknas

KP jan. 2006

42,5

45,0

45,3

45,4

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(inkl. kostnaden för pensionsreformen)

(i % av BNP)

KP nov. 2006

47,3

48,9

50,0

50,3

50,2

KOM nov. 2006

47,4

49,3

51,0

51,6

Uppgift saknas

KP jan. 2006

47,9

51,2

52,1

52,6

Uppgift saknas

Källa

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Se Eurostats pressmeddelanden nr 30/2004 av den 2 mars 2004 och nr 117/2004 av den 23 september 2004.

(3)  Uppgifter saknas om sysselsättning uttryckt i arbetade timmar och om arbetsproduktivitet uttryckt i BNP per arbetad timme. Bidrag till den potentiella tillväxten saknas också.

(4)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo exklusive enstaka och andra tillfälliga åtgärder. Konjunkturrensat saldo och strukturellt saldo är samma, eftersom engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder som tagits ur programmet är obetydliga.

(6)  Bygger på en beräknad potentiell tillväxt på 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % respektive 5,0 % under perioden 2005–2008.

Källa

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) samt kommissionens beräkningar.

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/17

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

(2007/C 72/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

| (2) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska från 4,0 % under 2006 till i genomsnitt 3,0 % under resten av programperioden, även om den kommer att fortsätta att ligga nära sin potential. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden, och tillväxten under år 2006 kan eventuellt till och med ha varit högre än beräknat. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska från 4,0 % under 2006 till i genomsnitt 3,0 % under resten av programperioden, även om den kommer att fortsätta att ligga nära sin potential. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden, och tillväxten under år 2006 kan eventuellt till och med ha varit högre än beräknat. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska.

| (3) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 2,8 % av BNP, vilket kan jämföras med det prognostiserade resultatet på 0,9 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Skillnaden beror i huvudsak på en baseffekt från 2005 års överskott som var mycket högre än väntat. De nu tillgängliga uppgifterna om in- och utbetalningsflöden tyder på att 2006 års överskott troligen blev större än vad som antogs i kommissionens prognos till följd av både mindre primära utgifter och större skatteintäkter än prognostiserat. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 2,8 % av BNP, vilket kan jämföras med det prognostiserade resultatet på 0,9 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Skillnaden beror i huvudsak på en baseffekt från 2005 års överskott som var mycket högre än väntat. De nu tillgängliga uppgifterna om in- och utbetalningsflöden tyder på att 2006 års överskott troligen blev större än vad som antogs i kommissionens prognos till följd av både mindre primära utgifter och större skatteintäkter än prognostiserat.

| (4) | I det uppdaterade programmet bekräftas att den centrala riktlinjen för finanspolitiken fortfarande är ett genomsnittligt överskott i de offentliga finanserna på 2 % över konjunkturcykeln med stöd av fleråriga utgiftstak. I 2007 års ekonomiska vårproposition kommer regeringen att göra en förnyad utvärdering av det nuvarande målet för överskottet i den offentliga sektorns finanser för att beakta Eurostats beslut om klassificeringen av fonderade pensionssystem inom den andra pelaren. (2) Efter utgången av övergångsperioden för genomförandet av detta beslut (under våren 2007) kommer överskottet att minska med cirka 1 % av BNP varje år och bruttoskuldkvoten att skrivas upp med cirka 0,5 % av BNP. Enligt den finanspolitiska strategi som läggs fram i uppdateringen kommer överskottet att minska under 2007 (från 3,0 % av BNP 2006 till 2,4 %), varefter en återhämtning kommer att ske gradvis (till 3,1 % 2009). Det primära överskottet kommer att utvecklas på liknande sätt. Såväl utgifts– som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend under programperioden. Tyngdpunkten i strategin är något förskjuten till de senare åren av programperioden, och de betydande skattesänkningarna under 2007 är endast delvis finansierade. I jämförelse med den föregående uppdateringen är prognosen för utvecklingen av överskottet liknande (en inledande nedgång följd av gradvis återhämtning), men beloppen är högre under hela programperioden. |
| --- | --- |

(4)

I det uppdaterade programmet bekräftas att den centrala riktlinjen för finanspolitiken fortfarande är ett genomsnittligt överskott i de offentliga finanserna på 2 % över konjunkturcykeln med stöd av fleråriga utgiftstak. I 2007 års ekonomiska vårproposition kommer regeringen att göra en förnyad utvärdering av det nuvarande målet för överskottet i den offentliga sektorns finanser för att beakta Eurostats beslut om klassificeringen av fonderade pensionssystem inom den andra pelaren. (2) Efter utgången av övergångsperioden för genomförandet av detta beslut (under våren 2007) kommer överskottet att minska med cirka 1 % av BNP varje år och bruttoskuldkvoten att skrivas upp med cirka 0,5 % av BNP. Enligt den finanspolitiska strategi som läggs fram i uppdateringen kommer överskottet att minska under 2007 (från 3,0 % av BNP 2006 till 2,4 %), varefter en återhämtning kommer att ske gradvis (till 3,1 % 2009). Det primära överskottet kommer att utvecklas på liknande sätt. Såväl utgifts– som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend under programperioden. Tyngdpunkten i strategin är något förskjuten till de senare åren av programperioden, och de betydande skattesänkningarna under 2007 är endast delvis finansierade. I jämförelse med den föregående uppdateringen är prognosen för utvecklingen av överskottet liknande (en inledande nedgång följd av gradvis återhämtning), men beloppen är högre under hela programperioden.

| (5) | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella överskottet (dvs. det konjunkturrensade överskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) ligga kvar över 2 % av BNP under hela programperioden eftersom man måste säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Liksom i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet är det medelfristiga mål för de offentliga finanserna som läggs fram i programmet lika med det nyss nämnda målet på ett överskott med i genomsnitt 2 % av BNP över konjunkturcykeln (i strukturella termer), och enligt programmet skall denna nivå upprätthållas under hela programperioden. Eftersom detta medelfristiga mål är betydligt mer långtgående än minimiriktvärdet (ett beräknat underskott på cirka 1 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet är också betydligt mer ambitiöst än vad som krävs sett till skuldkvoten och den genomsnittliga produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella överskottet (dvs. det konjunkturrensade överskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) ligga kvar över 2 % av BNP under hela programperioden eftersom man måste säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Liksom i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet är det medelfristiga mål för de offentliga finanserna som läggs fram i programmet lika med det nyss nämnda målet på ett överskott med i genomsnitt 2 % av BNP över konjunkturcykeln (i strukturella termer), och enligt programmet skall denna nivå upprätthållas under hela programperioden. Eftersom detta medelfristiga mål är betydligt mer långtgående än minimiriktvärdet (ett beräknat underskott på cirka 1 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet är också betydligt mer ambitiöst än vad som krävs sett till skuldkvoten och den genomsnittliga produktionstillväxten på lång sikt.

| (6) | Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra från och med 2007. De makroekonomiska utsikterna och beräknade skatteintäkterna verkar bygga på rimliga antaganden, trots att det råder viss osäkerhet om hur skatterna på inkomst av kapital kommer att utvecklas under de kommande åren. De tidigare erfarenheterna av iakttagandet av utgiftsmålen är goda på grund av de tidigare nämnda utgiftstaken. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra från och med 2007. De makroekonomiska utsikterna och beräknade skatteintäkterna verkar bygga på rimliga antaganden, trots att det råder viss osäkerhet om hur skatterna på inkomst av kapital kommer att utvecklas under de kommande åren. De tidigare erfarenheterna av iakttagandet av utgiftsmålen är goda på grund av de tidigare nämnda utgiftstaken.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna bibehållas under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla ett underskott under referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Det finns dock en risk för att den finanspolitiska inriktningen i programmet kan visa sig vara konjunkturförstärkande under 2007 när de goda tiderna väntas fortsätta. Detta skulle inte ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna bibehållas under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla ett underskott under referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Det finns dock en risk för att den finanspolitiska inriktningen i programmet kan visa sig vara konjunkturförstärkande under 2007 när de goda tiderna väntas fortsätta. Detta skulle inte ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till 46,5 % av BNP år 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten fortsätta att reduceras och minska med 13,5 procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till 46,5 % av BNP år 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten fortsätta att reduceras och minska med 13,5 procentenheter under programperioden.

| (9) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är lägre i Sverige än genomsnittet i EU, och pensionsutgifterna, som andel av BNP, beräknas på lång sikt hålla sig relativt stabila till följd av de betydande utgiftsminskningar som reformen av pensionssystemet medför. De offentliga finansernas utgångsläge med ett stort primärt överskott bidrar till att minska bruttoskulden och bygga upp tillgångar. Om sunda offentliga finanser med fortsatta överskott kan bibehållas som planerat kommer det att begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. På det hela taget förefaller dessa risker vara låga i Sverige. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är lägre i Sverige än genomsnittet i EU, och pensionsutgifterna, som andel av BNP, beräknas på lång sikt hålla sig relativt stabila till följd av de betydande utgiftsminskningar som reformen av pensionssystemet medför. De offentliga finansernas utgångsläge med ett stort primärt överskott bidrar till att minska bruttoskulden och bygga upp tillgångar. Om sunda offentliga finanser med fortsatta överskott kan bibehållas som planerat kommer det att begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. På det hela taget förefaller dessa risker vara låga i Sverige.

| (10) | Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från november 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till. Konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller också ta hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet skall enligt båda programmen åtgärder genomföras för att öka tillgången på arbetskraft. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från november 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till. Konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller också ta hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet skall enligt båda programmen åtgärder genomföras för att öka tillgången på arbetskraft.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (3). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (3).

Sammantaget är slutsatsen att situationen för de offentliga finanserna är sund på medellång sikt och att den finanspolitiska strategin är ett gott exempel på en finanspolitik i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Det kommer dock att vara viktigt att man kontrollerar risken för en procyklisk utveckling genom att se till att den försämring av det strukturella saldot 2007 som beror på strukturreformer för större deltagande på arbetsmarknaden inte övervältras på följande år.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar (4)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |
| KOM nov. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | Uppgift saknas. |
| KP dec. 2005 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | Uppgift saknas. |
| HIKP-inflation (5)

  (i %) | KP dec. 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |
| KOM nov. 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | Uppgift saknas. |
| KP dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | Uppgift saknas. |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2006
   (6) | – 0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 (10) | – 0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | Uppgift saknas. |
| KP dec. 2005
   (6) | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 | Uppgift saknas. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |
| KOM nov. 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | Uppgift saknas. |
| KP dec. 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | Uppgift saknas. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |
| KOM nov. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | Uppgift saknas. |
| KP dec. 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | Uppgift saknas. |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (6) | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| KOM nov. 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | Uppgift saknas. |
| KP dec. 2005
   (6) | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | Uppgift saknas. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (8) | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| KOM nov. 2006 (9) | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | Uppgift saknas. |
| KP dec. 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | Uppgift saknas. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |
| KOM nov. 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | Uppgift saknas. |
| KP dec. 2005 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | Uppgift saknas. |
| Källor

  Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

2,7

KOM nov. 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

Uppgift saknas.

KP dec. 2005

2,4

3,1

2,8

2,3

Uppgift saknas.

HIKP-inflation (5)

(i %)

KP dec. 2006

1,3

1,9

2,2

1,5

1,9

KOM nov. 2006

0,8

1,5

1,6

1,8

Uppgift saknas.

KP dec. 2005

1,5

1,5

2,0

2,0

Uppgift saknas.

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2006
   (6)

– 0,7

0,0

0,3

0,3

0,3

KOM nov. 2006 (10)

– 0,5

0,2

0,5

0,6

Uppgift saknas.

KP dec. 2005
   (6)

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

Uppgift saknas.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2006

3,0

3,0

2,4

2,7

3,1

KOM nov. 2006

3,0

2,8

2,4

2,5

Uppgift saknas.

KP dec. 2005

1,6

0,9

1,2

1,7

Uppgift saknas.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006

4,6

4,5

4,1

4,2

4,6

KOM nov. 2006

4,6

4,5

4,1

4,3

Uppgift saknas.

KP dec. 2005

3,2

2,5

3,0

3,6

Uppgift saknas.

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (6)

3,4

3,0

2,2

2,5

3,0

KOM nov. 2006

3,3

2,7

2,1

2,1

Uppgift saknas.

KP dec. 2005
   (6)

1,8

0,9

1,1

1,7

Uppgift saknas.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (8)

3,0

3,0

2,2

2,5

3,0

KOM nov. 2006 (9)

2,9

2,7

2,1

2,1

Uppgift saknas.

KP dec. 2005

1,8

0,9

1,1

1,7

Uppgift saknas.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2006

50,3

46,5

41,5

37,4

33,0

KOM nov. 2006

50,4

46,7

42,6

38,7

Uppgift saknas.

KP dec. 2005

50,9

49,4

47,8

46,0

Uppgift saknas.

Källor

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Se Eurostats pressmeddelanden nr 30/2004 av den 2 mars 2004 och nr 117/2004 av den 23 september 2004.

(3)  Detta gäller bland annat vissa deflatorer, skattetrycket och tillväxten på relevanta utlandsmarknader.

(4)  Budgetberäkningarna inkluderar inte effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som måste genomföras senast i samband med den anmälan som lämnas in våren 2007. Om effekten av detta räknas in, kommer saldot i den offentliga sektorns finanser enligt det uppdaterade programmet att uppgå till 2,0 % av GDP 2005, 2,0 % 2006, 1,3 % 2007, 1,6 % 2008 och 2,0 % 2009, medan den offentliga bruttoskulden skulle bli 50,9 % av GDP 2005, 47,0 % 2006, 42,0 % 2007, 37,9 % 2008 och 33,5 % 2009.

(5)  Inflationsuppgifterna i konvergensprogrammet har beräknats från december till december, medan kommissionens uppgifter är årsgenomsnitt. Detta förklarar skillnaderna mellan kommissionens uppgifter och HIKP-inflationen för 2005 och 2006. Programmet bygger också på antagandet att HIKP kommer att följa UND1X (ett nationellt konsumentprisindex som utesluter ändringar av indirekt beskattning, bidrag och räntor på fastighetslån) under 2008 och 2009. HIKP väntas dock bli 0,5 procentenheter högre än UND1X-inflationen under 2007, vilket ytterligare framhäver den minskning av HIKP-inflationen under 2008 som beräknats i programmet.

(6)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(7)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(8)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (0,4 % av BNP 2005, underskottsminskande).

(9)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (0,4 % av BNP år 2005, underskottsminskande).

(10)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % respektive 3,0 % för perioden 2005–2008.

Källor

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/20

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2006/2007–2011/2012

(2007/C 72/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden från och med budgetår 2006/2007 till budgetår 2011/2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden från och med budgetår 2006/2007 till budgetår 2011/2012 (2).

| (2) | Programmet innehåller två makroekonomiska scenarion: ett centralt scenario och ett alternativt scenario som baseras på en trendmässig tillväxt som är en kvarts procentenhet lägre än tillväxten i det centrala scenariot. Beräkningarna av de offentliga finanserna i det uppdaterade konvergensprogrammet grundas på det senare scenariot, som beräknats vara försiktigare än det centrala scenariot och anses vara referensscenariot för den här bedömningen. I bedömningen förutspås en real BNP-tillväxt på 2,75 % under 2006 och 2007, som under resten av programperioden mattas av något och beräknas landa på i genomsnitt 2,5 %. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter, verkar programmet baseras på rimliga tillväxtantaganden. Beräkningarna för inflationen, som förväntas minska från 2,5 % under 2006 till 2 % från och med 2007, verkar vara något i underkant på kort sikt mot bakgrund av nyligen offentliggjorda resultat, men i övrigt realistiska. |
| --- | --- |

(2)

Programmet innehåller två makroekonomiska scenarion: ett centralt scenario och ett alternativt scenario som baseras på en trendmässig tillväxt som är en kvarts procentenhet lägre än tillväxten i det centrala scenariot. Beräkningarna av de offentliga finanserna i det uppdaterade konvergensprogrammet grundas på det senare scenariot, som beräknats vara försiktigare än det centrala scenariot och anses vara referensscenariot för den här bedömningen. I bedömningen förutspås en real BNP-tillväxt på 2,75 % under 2006 och 2007, som under resten av programperioden mattas av något och beräknas landa på i genomsnitt 2,5 %. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter, verkar programmet baseras på rimliga tillväxtantaganden. Beräkningarna för inflationen, som förväntas minska från 2,5 % under 2006 till 2 % från och med 2007, verkar vara något i underkant på kort sikt mot bakgrund av nyligen offentliggjorda resultat, men i övrigt realistiska.

| (3) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006/2007 uppgå till 3 % av BNP. I uppdateringen av konvergensprogrammet uppskattas underskottet till 2,8 % av BNP för samma år, med antaganden om att de senaste trenderna att intäkterna ökar stadigt och att utgifterna inte ökar i samma takt som tidigare fortsätter under resten av budgetåret. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006/2007 uppgå till 3 % av BNP. I uppdateringen av konvergensprogrammet uppskattas underskottet till 2,8 % av BNP för samma år, med antaganden om att de senaste trenderna att intäkterna ökar stadigt och att utgifterna inte ökar i samma takt som tidigare fortsätter under resten av budgetåret.

| (4) | Nyckelmålen för finanspolitiken, enligt det uppdaterade konvergensprogrammet, är att ge långsiktig hållbarhet, rättvisa inom och mellan generationer och, för att uppnå dessa mål, att stödja penningpolitiken, främst genom att tillåta att de automatiska stabilisatorerna hindrar alltför kraftiga konjunktursvängningar. I programmet förutspås en minskning av underskottet till under 3 % av BNP 2006/2007 (2,8 %) och till 1,4 % av BNP i slutet av prognosperioden, dvs. 2011/2012. Det primära saldot, som uppskattas uppgå till ett underskott motsvarande 0,6 % av BNP under 2005-2006, förväntas vara i balans till 2008/2009 och 2011/2012 nå ett överskott på 0,7 % av BNP. Anpassningen av de offentliga finanserna under prognosperioden är jämnt fördelad mellan intäkter och utgifter. Ökningen av intäktskvoten förväntas ske under de första två åren av prognosperioden, delvis beroende på diskretionära åtgärder, medan betydande ändringar av utgifterna skall ske från och med 2008/2009 genom en dämpning av dagens ökade utgiftstakt. De offentliga investeringarna enligt den definition som används i konvergensprogrammet (3) förväntas stabiliseras på 2,25 % av BNP från och med 2006/2007 så att underskottet från och med 2007/08 helt och hållet skall användas för att finansiera offentliga investeringar. Anpassningsplanen överensstämmer i stort sett med den i 2005 års uppdatering, dock med ett mer optimistiskt makroekonomiskt scenario på kort sikt. |
| --- | --- |

(4)

Nyckelmålen för finanspolitiken, enligt det uppdaterade konvergensprogrammet, är att ge långsiktig hållbarhet, rättvisa inom och mellan generationer och, för att uppnå dessa mål, att stödja penningpolitiken, främst genom att tillåta att de automatiska stabilisatorerna hindrar alltför kraftiga konjunktursvängningar. I programmet förutspås en minskning av underskottet till under 3 % av BNP 2006/2007 (2,8 %) och till 1,4 % av BNP i slutet av prognosperioden, dvs. 2011/2012. Det primära saldot, som uppskattas uppgå till ett underskott motsvarande 0,6 % av BNP under 2005-2006, förväntas vara i balans till 2008/2009 och 2011/2012 nå ett överskott på 0,7 % av BNP. Anpassningen av de offentliga finanserna under prognosperioden är jämnt fördelad mellan intäkter och utgifter. Ökningen av intäktskvoten förväntas ske under de första två åren av prognosperioden, delvis beroende på diskretionära åtgärder, medan betydande ändringar av utgifterna skall ske från och med 2008/2009 genom en dämpning av dagens ökade utgiftstakt. De offentliga investeringarna enligt den definition som används i konvergensprogrammet (3) förväntas stabiliseras på 2,25 % av BNP från och med 2006/2007 så att underskottet från och med 2007/08 helt och hållet skall användas för att finansiera offentliga investeringar. Anpassningsplanen överensstämmer i stort sett med den i 2005 års uppdatering, dock med ett mer optimistiskt makroekonomiskt scenario på kort sikt.

| (5) | Beräknat i enlighet med den allmänt vedertagna metodiken, förväntas det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) förbättras från 2,5 % av BNP under 2006/2007 till cirka 1,25 % av BNP under programmets slutår, 2011/2012. På grundval av dessa beräkningar är denna justering påtagligare mellan 2006/2007 och 2008/2009, för att därefter minska. I likhet med i 2005 års uppdatering anges inget kvantitativt medelfristigt mål för det strukturella saldot i de offentliga finanserna. I programmet hänvisas till budgetmål i enlighet med nationella regler som överensstämmer med målet att stabilisera skuldkvoten på en relativt låg nivå och som endast under vissa villkor skulle ge en säkerhetsmarginal i fråga om gränsen för underskott i de offentliga finanserna på 3 % av BNP. |
| --- | --- |

(5)

Beräknat i enlighet med den allmänt vedertagna metodiken, förväntas det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) förbättras från 2,5 % av BNP under 2006/2007 till cirka 1,25 % av BNP under programmets slutår, 2011/2012. På grundval av dessa beräkningar är denna justering påtagligare mellan 2006/2007 och 2008/2009, för att därefter minska. I likhet med i 2005 års uppdatering anges inget kvantitativt medelfristigt mål för det strukturella saldot i de offentliga finanserna. I programmet hänvisas till budgetmål i enlighet med nationella regler som överensstämmer med målet att stabilisera skuldkvoten på en relativt låg nivå och som endast under vissa villkor skulle ge en säkerhetsmarginal i fråga om gränsen för underskott i de offentliga finanserna på 3 % av BNP.

| (6) | Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra fram till 2007/08, men budgetutfallen i följande programperiod kan bli sämre än beräknat beroende på genomförandet av utgiftskontroll. Den beräknade ökningen av skattekvoten beror till viss del på relativt instabila faktorer, exempelvis vinster från finanssektorn och den oljeproducerande sektorn. De relativt goda utsikterna i fråga om intäkterna verkar backas upp av den senaste ekonomiska utvecklingen, till exempel den goda lönsamheten. Från och med 2008/09 kommer det dock att krävas att den planerade dämpningen av utgiftsökningarna genomförs och att det sker en aktiv övervakning av att utgiftsgränserna respekteras om underskottsmålen skall uppnås. Att fullt ut genomföra den utgiftsminskning som förväntas enligt det övergripande utgiftsöversynen kommer att vara väsentligt för att nå programmålen. De brittiska myndigheterna har visserligen förannonserat lägre budgetanslag till ett antal mindre departement och förpliktat sig för reella minskningar på 5 % per år av de administrativa budgetarna för hela förvaltningen och kostnadseffektiva besparingar. Emellertid stöds största delen av utgiftsdämpningen från och med 2008/09 ännu inte av specifika budgetanslag som måste bekräftas i myndigheternas övergripande utgiftsöversyn, som är planerad till sommaren 2007, och som kommer att innehålla stränga utgiftsplaner fram till 2010/11. Hittills har erfarenheterna av en aktiv övervakning av att utgiftsgränserna respekteras varit goda. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra fram till 2007/08, men budgetutfallen i följande programperiod kan bli sämre än beräknat beroende på genomförandet av utgiftskontroll. Den beräknade ökningen av skattekvoten beror till viss del på relativt instabila faktorer, exempelvis vinster från finanssektorn och den oljeproducerande sektorn. De relativt goda utsikterna i fråga om intäkterna verkar backas upp av den senaste ekonomiska utvecklingen, till exempel den goda lönsamheten. Från och med 2008/09 kommer det dock att krävas att den planerade dämpningen av utgiftsökningarna genomförs och att det sker en aktiv övervakning av att utgiftsgränserna respekteras om underskottsmålen skall uppnås. Att fullt ut genomföra den utgiftsminskning som förväntas enligt det övergripande utgiftsöversynen kommer att vara väsentligt för att nå programmålen. De brittiska myndigheterna har visserligen förannonserat lägre budgetanslag till ett antal mindre departement och förpliktat sig för reella minskningar på 5 % per år av de administrativa budgetarna för hela förvaltningen och kostnadseffektiva besparingar. Emellertid stöds största delen av utgiftsdämpningen från och med 2008/09 ännu inte av specifika budgetanslag som måste bekräftas i myndigheternas övergripande utgiftsöversyn, som är planerad till sommaren 2007, och som kommer att innehålla stränga utgiftsplaner fram till 2010/11. Hittills har erfarenheterna av en aktiv övervakning av att utgiftsgränserna respekteras varit goda.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2006/2007, i enlighet med rådets rekommendation. Det finns en tillräcklig säkerhetsmarginal endast omkring 2009/10 för att hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar, då prognoserna beror på resultatet av den övergripande utgiftsöversynen. Åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet bör takten i budgetkonsolideringen således förstärkas. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2006/2007, i enlighet med rådets rekommendation. Det finns en tillräcklig säkerhetsmarginal endast omkring 2009/10 för att hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar, då prognoserna beror på resultatet av den övergripande utgiftsöversynen. Åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet bör takten i budgetkonsolideringen således förstärkas.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden, som uppgick till 42,1 % av BNP under 2005/06, ligger visserligen långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP, men väntas stiga långsamt under prognosperioden, och nå sitt toppvärde på strax över 44 % av BNP under 2008/09. Därefter väntas kvoten stabiliseras för att sedan minska i slutet av programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden, som uppgick till 42,1 % av BNP under 2005/06, ligger visserligen långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP, men väntas stiga långsamt under prognosperioden, och nå sitt toppvärde på strax över 44 % av BNP under 2008/09. Därefter väntas kvoten stabiliseras för att sedan minska i slutet av programperioden.

| (9) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande i Förenade kungariket ligger nära genomsnittet i EU, med pensionsutbetalningar som ökar i något lägre takt än EU-genomsnittet, vilket delvis beror på att Förenade kungariket sedan länge i större utsträckning än andra EU-länder använder sig av privata pensionssystem. Den föreslagna pensionsreformen tar itu med frågan om risken för att medel kommer att saknas för framtida pensioner, genom att göra det fördelaktigare med privat pensionssparande och genom att öka avsättningarna till offentliga pensioner, vilket ger något högre offentliga utgifter för pensioner än tidigare beräknat. I reformen ingår även gradvis högre lagstadgad pensionsålder. Den ursprungliga budgetsituationen kommer, även om den förbättrats jämfört med 2005, fortfarande att utgöra ett hot mot hållbarheten i de offentliga finanserna om ingen ordentlig minskning av underskottet sker på medellång sikt och det även innan man beaktar hur en befolkning med en allt högre andel äldre påverkar budgeten på lång sikt. Om man konsoliderar de offentliga finanserna genom att förstärka budgetsituationen mer än vad som sägs i konvergensprogrammet, skulle det bidra till att minska risken för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. På det hela taget förefaller Förenade kungariket vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande i Förenade kungariket ligger nära genomsnittet i EU, med pensionsutbetalningar som ökar i något lägre takt än EU-genomsnittet, vilket delvis beror på att Förenade kungariket sedan länge i större utsträckning än andra EU-länder använder sig av privata pensionssystem. Den föreslagna pensionsreformen tar itu med frågan om risken för att medel kommer att saknas för framtida pensioner, genom att göra det fördelaktigare med privat pensionssparande och genom att öka avsättningarna till offentliga pensioner, vilket ger något högre offentliga utgifter för pensioner än tidigare beräknat. I reformen ingår även gradvis högre lagstadgad pensionsålder. Den ursprungliga budgetsituationen kommer, även om den förbättrats jämfört med 2005, fortfarande att utgöra ett hot mot hållbarheten i de offentliga finanserna om ingen ordentlig minskning av underskottet sker på medellång sikt och det även innan man beaktar hur en befolkning med en allt högre andel äldre påverkar budgeten på lång sikt. Om man konsoliderar de offentliga finanserna genom att förstärka budgetsituationen mer än vad som sägs i konvergensprogrammet, skulle det bidra till att minska risken för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. På det hela taget förefaller Förenade kungariket vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda programmen ett stegvist förverkligande av regeringens mål att göra de offentliga tjänsterna (kostnads)effektivare, samtidigt som de långsiktiga beräkningarna av de offentliga finanserna innefattar uppskattade kostnader för den föreslagna pensionsreformen. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda programmen ett stegvist förverkligande av regeringens mål att göra de offentliga tjänsterna (kostnads)effektivare, samtidigt som de långsiktiga beräkningarna av de offentliga finanserna innefattar uppskattade kostnader för den föreslagna pensionsreformen.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (4). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (4).

Rådet anser att programmet i stort sett förefaller förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet till den tidsgräns som rådet angivit (budgetår 2006/2007). Rådet uppmanar Förenade kungariket att fortsätta konsolideringen efter 2009/10. Om budgetmålen skall uppnås efter 2007/08 beror på om de planerade utgiftsbegränsningarna blir verklighet.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanar rådet Förenade kungariket att fortsätta konsolideringen av budgeten under programperioden, i första hand genom att genomföra den planerade dämpningen av utgiftsökningarna efter 2007/08, och genom att ytterligare stärka de offentliga finanserna för att möta riskerna för deras långsiktiga hållbarhet.

Förenade kungariket uppmanas vidare att förbättra uppfyllandet av uppgiftskraven i uppförandekoden.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005-2006 | 2006-2007 | 2007-2008 | 2008-2009 | 2009-2010 | 2010-2011 | 2011-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2006 (5) | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2006 (6) | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,4 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 (5) | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2006 (5) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2006 (6) | 2,1 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2006 (7) | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM nov. 2006 (6)
   (8) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005
   (7) | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (9)
   (10) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 |
| KOM nov. 2006 (10)
   (11) | – 2,9 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005
   (9) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (12) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM nov. 2006 | – 0,9 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,4 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005
   (12) | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (7)
   (9) | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 2,8 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005
   (7) | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (13)

  (i % av BNP) | KP dec. 2006
   (7)
   (9) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2006 | 42,7 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44,0 | 43,6 |
| KOM nov. 2006 | 42,1 | 42,5 | 43,4 | 44,1 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| KP dec. 2005 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 | Uppgift saknas |
| 2006 års uppdatering av Förenade kungarikets konvergensprogram, kommissionens prognos |

2005-2006

2006-2007

2007-2008

2008-2009

2009-2010

2010-2011

2011-2012

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2006 (5)

1 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

KOM nov. 2006 (6)

1,9

2,7

2,6

2,4

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP dec. 2005 (5)

1Formula

2Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2006 (5)

2

2 Formula

2

2

2

2

2

KOM nov. 2006 (6)

2,1

2,4

2,2

2,0

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP dec. 2005

2Formula

2

2

2

2

2

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2006 (7)

– 0,5

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

KOM nov. 2006 (6)
   (8)

– 0,3

– 0,4

– 0,5

– 0,7

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP dec. 2005
   (7)

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (9)
   (10)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

KOM nov. 2006 (10)
   (11)

– 2,9

– 3,0

– 2,7

– 2,5

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP dec. 2005
   (9)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

Uppgift saknas

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (12)

– 0,8

– 0,6

– 0,2

– 0,1

– 0,3

– 0,5

– 0,7

KOM nov. 2006

– 0,9

– 1,0

– 0,6

– 0,4

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP dec. 2005
   (12)

– 1,0

– 0,7

– 0,3

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (7)
   (9)

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM nov. 2006 (8)

– 2,8

– 2,8

– 2,4

– 2,2

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP dec. 2005
   (7)

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (13)

(i % av BNP)

KP dec. 2006
   (7)
   (9)

– 3,0

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM nov. 2006 (8)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 2,2

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP dec. 2005

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2006

42,7

43,7

44,1

44,2

44,2

44,0

43,6

KOM nov. 2006

42,1

42,5

43,4

44,1

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

KP dec. 2005

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

Uppgift saknas

2006 års uppdatering av Förenade kungarikets konvergensprogram, kommissionens prognos

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Budgetåret i Förenade kungariket löper från och med april till och med mars.

(3)  Definitionen av offentliga investeringar i Förenade kungarikets konvergensprogram, som inte är ett ENS-begrepp, omfattar alla investeringar i den offentliga sektorn (dvs. offentliga företag samt myndigheter) och omfattar nettokapitaltillskott till den privata sektorn, efter avskrivningar.

(4)  Särskilt saknas uppgifter om beräkningar av sysselsättning, arbetslöshet, löneinflation och en detaljerad fördelning av intäkts- och utgiftsberäkningar för den offentliga sektorn efter 2007/2008. Jämfört med 2005 års uppdatering är tidshorisonten för fördelningen av utgifter för den offentliga sektorn kortare i den aktuella uppdateringen, som är den sista uppdateringen före fastställandet av nya detaljerade utgiftsplaner i den övergripande utgiftsöversynen i juli 2007.

(5)  Den BNP- och inflationsprognos som ligger till grund för myndigheternas bedömningar av de offentliga finanserna härrör från ett scenario med en trendmässig tillväxt som är 0,25 procentenheter högre.

(6)  Kommissionens prognos är kalenderårsbaserad.

(7)  Beräkningar av produktionsgap enligt den allmänt vedertagna metoden med uppgifterna i konvergensprogrammet som underlag. Beräkningarna av produktionsgap är baserade på de uppgifter som ligger till grund för det centrala scenariot för trendmässig tillväxt.

(8)  Produktionsgapen baseras på en beräknad potentiell tillväxt på 2,8 % 2006, 2,7 % 2007 och 2,6 % 2008.

(9)  Siffrorna i konvergensprogrammet har justerats efter UMTS-intäkter. Förenade kungarikets myndigheter har i prognosen för saldot i de offentliga finanserna räknat med årliga intäkter på cirka 1,0 miljard pund från försäljningen av UMTS-licenser under år 2000. Om anpassning till detta sker, för att få prognoserna att överensstämma med förfarandet för alltför stora underskott, innebär det att man varje år drar bort cirka 0,1 procentenheter från saldot (dvs. man ökar underskottet). Alla uppgifter i den här tabellen visas efter avdrag av den justeringen, utförd av kommissionen, av uppgifterna i programmet.

(10)  Diskussioner mellan Eurostat och Förenade kungarikets ”Office for National Statistics ”kommer sannolikt att leda till att avskrivningen av Nigerias skuld i statsbudgeten kommer att omklassificeras som underskottsökande med cirka 0,1 % av BNP 2005/06 och 2006/07.

(11)  Kommissionens prognos gjordes innan de diskretionära åtgärderna meddelades i december 2006 i den preliminära budgetrapporten och som ingår i konvergensprogrammet. I avsaknad av utgiftsplaner från och med 2008/09, baseras kommissionens höstprognos på ett tekniskt antagande om att utgifterna förblir konstanta som procentandel av BNP. I konvergensprogrammet antas däremot att utgiftskvoten minskar.

(12)  Uppgifter från konvergensprogrammet anpassade i enlighet med en definition av det primära saldot där bruttoräntebetalningar används i stället för nettoräntebetalningar.

(13)  Konjunkturrensat saldo (beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden) exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder har hämtats från kommissionens höstprognos 2006 och baseras på information från ”Office for National Statistics ”(0,3 % av BNP 2005/06).

Källa:

2006 års uppdatering av Förenade kungarikets konvergensprogram, kommissionens prognos

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/24

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/07)

| Datum för antagande av beslutet | 30.11.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 293/06 |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002 |
| Rättslig grund | Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Att främja den subventionerade bostadssektorn för egna hem |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 20 miljoner GBP; Totalt planerat stödbelopp: 140 miljoner GBP |
| Stödnivå | 60 % |
| Varaktighet | 1.1.2007–31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | — |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | Detaljerad årsrapport om genomförandet av ordningen |

Datum för antagande av beslutet

30.11.2006

Stöd nr

N 293/06

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002

Rättslig grund

Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Att främja den subventionerade bostadssektorn för egna hem

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 20 miljoner GBP; Totalt planerat stödbelopp: 140 miljoner GBP

Stödnivå

60 %

Varaktighet

1.1.2007–31.12.2013

Ekonomisk sektor

—

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

Detaljerad årsrapport om genomförandet av ordningen

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 9.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 773/06 |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten |
| Rättslig grund | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Undsättning av företag i svårigheter, Omstrukturering av företag i svårigheter |
| Stödform | Bidrag, Mjukt lån |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 1,9 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: 5,22 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | Till den 9.10.2009 |
| Ekonomisk sektor | — |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

9.2.2007

Stöd nr

N 773/06

Medlemsstat

Österrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten

Rättslig grund

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Undsättning av företag i svårigheter, Omstrukturering av företag i svårigheter

Stödform

Bidrag, Mjukt lån

Budget

Beräknade utgifter per år: 1,9 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp: 5,22 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

Till den 9.10.2009

Ekonomisk sektor

—

Den beviljande myndighetens namn och adress

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 16.5.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 4/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Ammodernamento delle navi da pesca |
| Rättslig grund | — | Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004 |

Datum för antagande av beslutet

16.5.2006

Stöd nr

NN 4/06

Medlemsstat

Italien

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Ammodernamento delle navi da pesca

Rättslig grund

—

Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004

| — | Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali |
| --- | --- |

—

Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Modernisering av fartyg

Det föreslagna stödets form

Nivåerna fastställs i förordning nr 2792/1999

Budget

320 000 EUR

Stödnivå

Nivåerna fastställs i förordning nr 2792/1999

Varaktighet

1 år (budget 2005)

Sektorer som berörs

Företag inom beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

Tillämpningsrapport

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/27

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/08)

Kommissionen beslutade den 23 mars 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på tyska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4585. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4585. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/27

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/09)

Kommissionen beslutade den 21 mars 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4554. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4554. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/28

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/10)

Kommissionen beslutade den 16 februari 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4503. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4503. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/28

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/11)

Kommissionen beslutade den 16 februari 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4502. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4502. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/29

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/12)

Kommissionen beslutade den 22 februari 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4547. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4547. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/29

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/13)

Kommissionen beslutade den 19 mars 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på tyska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4571. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4571. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

Europol

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/30

---

BESLUT FATTAT AV EUROPOLS STYRELSE

den 20 mars 2007

om kontrollmekanismer för hämtning av uppgifter ur det datoriserade systemet för insamlade uppgifter

(2007/C 72/14)

EUROPOLS STYRELSE HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av konventionen på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (1), ändrad genom rådets akt av den 27 november 2003 om utarbetande på grundval av artikel 43.1 i konventionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonventionen) av ett protokoll om ändring av konventionen (2) (nedan kallat ”protokollet”), särskilt artikel 16 i detta,

efter samråd med den gemensamma tillsynsmyndigheten (3), och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 1.8 i protokollet ändrar artikel 16 i Europolkonventionen som föreskriver att Europol ska inrätta lämpliga kontrollmekanismer som möjliggör kontroll av att sökning efter uppgifter som hämtats från det datoriserade systemet för insamlade uppgifter som avses i artiklarna 6 och 6a i Europolkonventionen i dess ändrade lydelse enligt protokollet är laglig. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1.8 i protokollet ändrar artikel 16 i Europolkonventionen som föreskriver att Europol ska inrätta lämpliga kontrollmekanismer som möjliggör kontroll av att sökning efter uppgifter som hämtats från det datoriserade systemet för insamlade uppgifter som avses i artiklarna 6 och 6a i Europolkonventionen i dess ändrade lydelse enligt protokollet är laglig.

| (2) | Uppgifterna som lämnas av medlemsstaterna och tredjeländer för att införas i analysregistren och informationssystemet och som hanteras i enlighet med artikel 3 i rådets akt av den 3 november 1998 om antagande av regler för Europols analysregister (4) och i enlighet med artikel 6a i Europolkonventionen, som införts genom protokollet, ska likaså vara föremål för den kontrollmekanism som föreskrivs i den ändrade artikel 16 i Europolkonventionen. |
| --- | --- |

(2)

Uppgifterna som lämnas av medlemsstaterna och tredjeländer för att införas i analysregistren och informationssystemet och som hanteras i enlighet med artikel 3 i rådets akt av den 3 november 1998 om antagande av regler för Europols analysregister (4) och i enlighet med artikel 6a i Europolkonventionen, som införts genom protokollet, ska likaså vara föremål för den kontrollmekanism som föreskrivs i den ändrade artikel 16 i Europolkonventionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europol ska inrätta kontrollmekanismer för att säkerställa att det för varje hämtning, däribland försök till hämtning, av uppgifter ur det datoriserade system för insamlade uppgifter som avses i artiklarna 6 och 6a i Europolkonventionen finns minst följande information:

| 1) | Ett unikt referensnummer som hänför sig till hämtningen eller försöket till hämtning. |
| --- | --- |

1)

Ett unikt referensnummer som hänför sig till hämtningen eller försöket till hämtning.

| 2) | Vilka delar i det datoriserade system för insamlade uppgifter som avses i artiklarna 6 och 6a i Europolkonventionen som det getts tillträde till och som konsulterats. |
| --- | --- |

2)

Vilka delar i det datoriserade system för insamlade uppgifter som avses i artiklarna 6 och 6a i Europolkonventionen som det getts tillträde till och som konsulterats.

| 3) | Användarens identitet. |
| --- | --- |

3)

Användarens identitet.

| 4) | Datum och tid för hämtningen eller sökningen, däribland försök till hämtning. |
| --- | --- |

4)

Datum och tid för hämtningen eller sökningen, däribland försök till hämtning.

| 5) | I förekommande fall, det (de) berörda analysregistret (analysregistren). |
| --- | --- |

5)

I förekommande fall, det (de) berörda analysregistret (analysregistren).

| 6) | Identiteten på den person (de personer) om vilken (om vilka) uppgifter sökts eller getts tillträde till och visats, eller identifikationen av de uppgifter som hämtats. |
| --- | --- |

6)

Identiteten på den person (de personer) om vilken (om vilka) uppgifter sökts eller getts tillträde till och visats, eller identifikationen av de uppgifter som hämtats.

Artikel 2

De uppgifter som insamlas i enlighet med artikel 1 ska användas av Europols tjänstemän som är behöriga att säkerställa att Europols regler om dataskydd efterlevs och av de tillsynsmyndigheter som avses i artiklarna 23 och 24 i Europolkonventionen endast i syfte att kontrollera att hämtning av uppgifter ur det datorsystem för insamlade uppgifter som avses i artiklarna 6 och 6a i Europolkonventionen sker lagligt.

Artikel 3

Uppgifterna som insamlas i enlighet med artikel 1 ska utplånas efter sex månader såvida det inte finns ytterligare behov av dem för pågående kontroll.

Artikel 4

När Europol hanterar uppgifter i enlighet med detta beslut ska reglerna för dataskydd och datasäkerhet som fastställts i Europolkonventionen följas, i synnerhet artiklarna 14.3 och 25, samt reglerna som antagits för genomförandet av konventionen.

Artikel 5

Styrelsens beslut av den 9 juni 1999 om upprättande av rapporter om hämtning av personuppgifter och av den 28 februari 2001 om upprättande av rapporter om hämtning av personuppgifter ur informationssystemet upphävs härmed.

Artikel 6

Beslutet träder i kraft den 19 april 2007.

Utfärdat i Haag den 20 mars 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Styrelseordförande

---

(1)  EGT C 316, 27.11.1995, s. 2

1

(2)  EUT C 2, 6.1.2004, s. 1

2

(3)  Se yttrande 06/40 av den 19 oktober 2006

3

(4)  EGT C 26, 30.1.1999, s. 1

4

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/32

---

BESLUT FATTAT AV EUROPOLS STYRELSE

den 20 mars 2007

om fastställande av regler för överenskommelser om medverkan av tredje mans experter i en analysgrupps verksamhet

(2007/C 72/15)

EUROPOLS STYRELSE HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av konventionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonventionen) i dess ändrade lydelse enligt rådets akt av den 27 november 2003 om utarbetande på grundval av artikel 43.1 i konventionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonventionen) av ett protokoll om ändring av konventionen (1), särskilt artikel 10.9 i denna,

med beaktande av den gemensamma tillsynsmyndighetens yttrande, och

av följande skäl:

Styrelsen ska med en majoritet av två tredjedelar av dess ledamöter fastställa reglerna för överenskommelserna om medverkan av tredje mans experter i en analysgrupps verksamhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

| a) | analysgrupp: den grupp som bildats och sammanfört deltagare för ett analysprojekt, enligt artikel 10.2 i Europolkonventionen, |
| --- | --- |

a)

analysgrupp: den grupp som bildats och sammanfört deltagare för ett analysprojekt, enligt artikel 10.2 i Europolkonventionen,

| b) | överenskommelse: en överenskommelse som träffats mellan Europol och tredje man och som reglerar medverkan av tredje man i en analysgrupps verksamhet, |
| --- | --- |

b)

överenskommelse: en överenskommelse som träffats mellan Europol och tredje man och som reglerar medverkan av tredje man i en analysgrupps verksamhet,

| c) | medverkan: medverkan av tredje mans experter i en analysgrupps verksamhet innebär att dessa experter ska ha rätt att delta i analysgruppens möten, på begäran få information av Europol om hur arbetet med det berörda analysregistret fortskrider och i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser delges och sprida analysresultat som rör den tredje man som de företräder, |
| --- | --- |

c)

medverkan: medverkan av tredje mans experter i en analysgrupps verksamhet innebär att dessa experter ska ha rätt att delta i analysgruppens möten, på begäran få information av Europol om hur arbetet med det berörda analysregistret fortskrider och i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser delges och sprida analysresultat som rör den tredje man som de företräder,

| d) | tredje man: tredje land eller organ enligt artikel 10.4 i Europolkonventionen. |
| --- | --- |

d)

tredje man: tredje land eller organ enligt artikel 10.4 i Europolkonventionen.

Artikel 2

Inbjudan att medverka i en analysgrupps verksamhet

Europol kan inbjuda tredje mans experter att medverka i en analysgrupps verksamhet om det finns en gällande överenskommelse mellan Europol och tredje man som innehåller lämpliga bestämmelser om utbytet av information, däribland överföringen av personuppgifter, och om sekretesskydd för den information som utbyts. En sådan inbjudan får göras om samtliga deltagare i analysgruppen samtycker till detta.

Artikel 3

Överenskommelser

1.   Medverkan av tredje mans experter ska regleras av överenskommelser som ingås mellan Europol och tredje man. Överenskommelserna ska bygga på den modell som finns i bilagan till detta beslut och de kommer att läggas fram för den gemensamma tillsynsmyndigheten. Om Europol skulle ha för avsikt att frångå modellöverenskommelsen ska detta ske i samråd med deltagarna i analysgruppen.

2.   I överenskommelserna ska det anges att tredje mans experter som medverkar ska ha rätt att

| a. | delta i analysgruppens möten, |
| --- | --- |

a.

delta i analysgruppens möten,

| b. | på begäran få information av Europol om hur arbetet med det berörda analysregistret fortskrider, och |
| --- | --- |

b.

på begäran få information av Europol om hur arbetet med det berörda analysregistret fortskrider, och

| c. | delges analysresultat som rör den tredje man som de företräder; delgivningen ska äga rum i enlighet med artiklarna 17.2 och 18.4 i Europolkonventionen, med tillämpliga bestämmelser i samarbets- och sekretessavtalen, och med artikel 5.5 i rådets akt av den 12 mars 1999 om antagande av regler om överföring av personuppgifter från Europol till tredje land och utomstående organ (2), samt om den medlemsstat som lämnat de berörda uppgifterna dessförinnan gett sitt samtycke, och |
| --- | --- |

c.

delges analysresultat som rör den tredje man som de företräder; delgivningen ska äga rum i enlighet med artiklarna 17.2 och 18.4 i Europolkonventionen, med tillämpliga bestämmelser i samarbets- och sekretessavtalen, och med artikel 5.5 i rådets akt av den 12 mars 1999 om antagande av regler om överföring av personuppgifter från Europol till tredje land och utomstående organ (2), samt om den medlemsstat som lämnat de berörda uppgifterna dessförinnan gett sitt samtycke, och

| d. | sprida analysresultat, men enbart om berörda deltagare dessförinnan gett sitt godkännande till detta och i enlighet med gällande bestämmelser i samarbets- och sekretessavtalen. |
| --- | --- |

d.

sprida analysresultat, men enbart om berörda deltagare dessförinnan gett sitt godkännande till detta och i enlighet med gällande bestämmelser i samarbets- och sekretessavtalen.

3.   I överenskommelserna ska det finnas bestämmelser om att de kan sägas upp efter anmälan endera av tredje man eller av Europol, och den parten ska då enbart agera enligt överenskommelse med deltagarna i analysgruppen. Om deltagarna inte når enighet ska Europol på begäran av en deltagare meddela att överenskommelsen ska sägas upp och informera styrelsen om detta.

Artikel 4

Ikraftträdande

Beslutet träder i kraft den 19 april 2007.

Utfärdat i Haag den 20 mars 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Styrelseordförande

---

(1)  EUT C 2, 6.1.2004, s. 1.

1

(2)  EGT C 88, 30.3.1999, s. 1. Akt, i dess ändrade lydelse enligt rådets akt av den 28 februari 2002 (EGT C 76, 27.3.2002, s.1).

2

---

BILAGA

MODELLÖVERENSKOMMELSE OM MEDVERKAN AV TREDJE MANS EXPERTER I EN ANALYSGRUPPS VERKSAMHET

Europol och (namn på tredje man) (nedan kallad ”parterna”) har ingått denna överenskommelse

med beaktande av Europolkonventionen, särskilt artikel 10.9 i denna,

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europol och (namn på tredje man) och särskilt till dess bestämmelser om sekretesskydd för den information som utbyts,

ELLER:

med beaktande av samarbets- och sekretessavtalen mellan Europol och (namn på tredje man),

med beaktande av rådets akt av den 3 november 1998 om antagande av regler för Europols analysregister (1),

med beaktande av styrelsens beslut av den (datum) om fastställande av regler för överenskommelser om medverkan av tredje mans experter i en analysgrupps verksamhet, särskilt artikel 3.1 i detta,

med beaktande av instruktionen för upprättande av analysregistret YYY, och

av följande skäl:

Det ligger i medlemsstaternas intresse att låta experter från (namn på tredje man) medverka i verksamheten inom analysgruppen YYY.

(Namn på tredje man) är direkt berörd av det analysarbete som utförs av analysgruppen YYY.

Parterna har enats om följande.

Artikel 1

Definitioner

I denna överenskommelse gäller följande definitioner:

| a) | medverkan: medverkan av tredje mans experter i en analysgrupps verksamhet innebär att dessa experter ska ha rätt att delta i analysgruppens möten, på begäran få information av Europol om hur arbetet med det berörda analysregistret fortskrider och i enlighet med tillämpliga rättsliga bestämmelser delges och sprida analysresultat som berör den tredje man som de företräder, |
| --- | --- |

a)

medverkan: medverkan av tredje mans experter i en analysgrupps verksamhet innebär att dessa experter ska ha rätt att delta i analysgruppens möten, på begäran få information av Europol om hur arbetet med det berörda analysregistret fortskrider och i enlighet med tillämpliga rättsliga bestämmelser delges och sprida analysresultat som berör den tredje man som de företräder,

| b) | samarbetsavtal: det avtal som undertecknats mellan Europol och (namn på tredje man) den (datum), |
| --- | --- |

b)

samarbetsavtal: det avtal som undertecknats mellan Europol och (namn på tredje man) den (datum),

| c) | sekretessavtal: det avtal som avses i artikel 18.6 i Europolkonventionen. |
| --- | --- |

c)

sekretessavtal: det avtal som avses i artikel 18.6 i Europolkonventionen.

Artikel 2

Omfattning

1.   XXX (2) från (namn på den utsändande myndigheten) ska medverka i verksamheten inom analysgruppen YYY.

2.   XXX ska därför ha rätt att

| a. | delta i analysgruppens möten, |
| --- | --- |

a.

delta i analysgruppens möten,

| b. | på begäran få information av Europol om hur arbetet med det berörda analysregistret YYY fortskrider, och |
| --- | --- |

b.

på begäran få information av Europol om hur arbetet med det berörda analysregistret YYY fortskrider, och

| c. | delges analysresultat som rör (namn på tredje man); delgivningen ska äga rum i enlighet med artiklarna 17.2 och 18.4 i Europolkonventionen, med tillämpliga bestämmelser i samarbets- och sekretessavtalen, och med artikel 5.5 i rådets akt av den 12 mars 1999 om antagande av regler för överföring av personuppgifter från Europol till tredje land och utomstående organ, samt om den medlemsstat som lämnat de berörda uppgifterna dessförinnan gett sitt samtycke, samt |
| --- | --- |

c.

delges analysresultat som rör (namn på tredje man); delgivningen ska äga rum i enlighet med artiklarna 17.2 och 18.4 i Europolkonventionen, med tillämpliga bestämmelser i samarbets- och sekretessavtalen, och med artikel 5.5 i rådets akt av den 12 mars 1999 om antagande av regler för överföring av personuppgifter från Europol till tredje land och utomstående organ, samt om den medlemsstat som lämnat de berörda uppgifterna dessförinnan gett sitt samtycke, samt

| d. | sprida analysresultat, men enbart om berörda analysdeltagare dessförinnan gett sitt godkännande till detta och i enlighet med gällande bestämmelser i samarbets- och sekretessavtalen. |
| --- | --- |

d.

sprida analysresultat, men enbart om berörda analysdeltagare dessförinnan gett sitt godkännande till detta och i enlighet med gällande bestämmelser i samarbets- och sekretessavtalen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna överenskommelse träder i kraft den (datum).

Artikel 4

Uppsägning

1.   Överenskommelsen ska automatiskt upphöra att gälla när analysregistret YYY avslutas.

2.   Överenskommelsen kan sägas upp vid vilken tidpunkt som helst efter anmälan av en av parterna.

---

(1)  EGT C 26, 30.1.1999, s. 1, i dess senaste lydelse enligt (lägg till hänvisning när ny akt antagits).

(2)  Namn på experten (experterna).

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/35

---

BESLUT FATTAT AV EUROPOLS STYRELSE

den 20 mars 2007

om fastställande av regler för överenskommelser om det administrativa genomförandet av Europoltjänstemännens deltagande i gemensamma utredningsgrupper

(2007/C 72/16)

EUROPOLS STYRELSE HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Europolkonventionen i dess senaste lydelse enligt rådets akt av den 28 november 2002 om utarbetande, på grundval av artikel 43.1 i konventionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonventionen), av ett protokoll om ändring av konventionen och protokollet om privilegier och immunitet för Europol, medlemmarna i organen, dess biträdande direktörer och dess tjänstemän, särskilt artikel 3a i denna,

med beaktande av den gemensamma tillsynsmyndighetens yttrande, och

av följande skäl:

Styrelsen ska med en majoritet av två tredjedelar av dess ledamöter fastställa reglerna för överenskommelserna om det administrativa genomförandet av Europoltjänstemäns deltagande i gemensamma utredningsgrupper.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

| a) | gemensamma utredningsgrupper: de gemensamma utredningsgrupper som avses i artikel 3a i Europolkonventionen, |
| --- | --- |

a)

gemensamma utredningsgrupper: de gemensamma utredningsgrupper som avses i artikel 3a i Europolkonventionen,

| b) | nationell enhet: det enda sambandsorganet mellan de nationella behöriga myndigheterna och Europol som avses i artikel 4 i Europolkonventionen, |
| --- | --- |

b)

nationell enhet: det enda sambandsorganet mellan de nationella behöriga myndigheterna och Europol som avses i artikel 4 i Europolkonventionen,

| c) | behöriga myndigheter: alla offentliga organ i medlemsstaterna som enligt den nationella lagstiftningen är ansvariga att förebygga och bekämpa brottslighet enligt artikel 2.4 i Europolkonventionen. |
| --- | --- |

c)

behöriga myndigheter: alla offentliga organ i medlemsstaterna som enligt den nationella lagstiftningen är ansvariga att förebygga och bekämpa brottslighet enligt artikel 2.4 i Europolkonventionen.

Artikel 2

Överenskommelser

1.   Det administrativa genomförandet av Europoltjänstemännens deltagande i en gemensam utredningsgrupp ska fastställas i en överenskommelse mellan Europols direktör och de behöriga myndigheterna i de medlemsländer som är ansvariga för att inrätta den gemensamma utredningsgruppen i fråga.

2.   Överenskommelserna ska träffas tillsammans med de nationella enheterna i de deltagande medlemsstaterna.

Artikel 3

Europoltjänstemännens uppdrag vid deltagandet i gemensamma utredningsgrupper

1.   I överenskommelserna ska det anges vilka uppgifter, rättigheter och skyldigheter som Europoltjänstemän har när de deltar i den gemensamma utredningsgruppen.

2.   I överenskommelserna ska det anges att Europoltjänstemän som deltar i en gemensam utredningsgrupp ska bistå gruppmedlemmarna i enlighet med Europolkonventionen och i enlighet med den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där gruppen arbetar.

Artikel 4

Ledning och kontroll

1.   I överenskommelserna ska det anges att Europoltjänstemän som deltar i en gemensam utredningsgrupp ska utföra sina arbetsuppgifter under ledning av den eller de gruppledare som fastställts i överenskommelsen.

2.   I överenskommelserna ska det anges att Europoltjänstemän har rätt att inte verkställa order som de anser står i strid med de skyldigheter de har enligt Europolkonventionen. I detta fall ska Europoltjänstemannen informera Europols direktör och denne ska rådgöra med gruppledaren (gruppledarna) för att finna en lösning. Om det inte går att finna en lösning som båda parter anser är tillfredsställande, har direktören rätt att säga upp överenskommelsen.

Artikel 5

Tillgång till uppgifter

I överenskommelserna ska det anges att Europoltjänstemän som deltar i gemensamma utredningsgrupper ska ha tillgång till Europols datoriserade system i enlighet med bestämmelserna i Europolkonventionen och i överensstämmelse med tillämpliga säkerhetsstandarder (1) för den tid som de deltar i den gemensamma utredningsgruppen.

Artikel 6

Kostnader och utrustning

Överenskommelserna ska reglera fördelningen av de kostnader, däribland försäkringskostnader, som uppkommer i samband med Europoltjänstemäns deltagande i gemensamma utredningsgrupper och det ska framgå under vilka villkor som medlemmarna i den gemensamma utredningsgruppen kan använda eventuell utrustning som Europol tillhandahåller.

Artikel 7

Uppsägning

I överenskommelserna ska det anges att de kan sägas upp vid vilken tidpunkt som helst efter anmälan av en av parterna.

Artikel 8

Ikraftträdande

Beslutet träder i kraft den 30 mars 2007.

Utfärdat i Haag den 20 mars 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Styrelseordförande

---

(1)  Enligt beskrivning i dokumentet Policy for communication links used to process Europol information (policy för kommunikationslänkar som används för behandling av Europoluppgifter) – Dokument 2450-16 (#16991).

1

Policy for communication links used to process Europol information

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/37

---

REGLER FÖR TILLGÅNG TILL EUROPOLS HANDLINGAR

(2007/C 72/17)

EUROPOLS STYRELSE HAR ANTAGIT DESSA REGLER

med beaktande av Europolkonventionen, särskilt artikel 32a i denna,

med beaktande av förslaget från Europols direktör, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 32a i Europolkonventionen ska styrelsen på grundval av ett förslag från Europols direktör med två tredjedelars majoritet bland medlemmarna anta regler för tillgång till Europols handlingar för unionens medborgare, och fysiska eller juridiska personer som är bosatta eller har sitt säte i en medlemsstat, med beaktande av de principer och begränsningar som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, antagen på grundval av artikel 255 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 32a i Europolkonventionen ska styrelsen på grundval av ett förslag från Europols direktör med två tredjedelars majoritet bland medlemmarna anta regler för tillgång till Europols handlingar för unionens medborgare, och fysiska eller juridiska personer som är bosatta eller har sitt säte i en medlemsstat, med beaktande av de principer och begränsningar som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, antagen på grundval av artikel 255 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| (2) | I artikel 1 andra stycket i Fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat ”EU-fördraget”) hänvisas till begreppet öppenhet, och det anges att fördraget markerar en ny fas i processen för att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, där besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 1 andra stycket i Fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat ”EU-fördraget”) hänvisas till begreppet öppenhet, och det anges att fördraget markerar en ny fas i processen för att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, där besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt.

| (3) | Öppenhet garanterar att förvaltningen åtnjuter större legitimitet och är effektivare och har ett större ansvar gentemot medborgarna i ett demokratiskt system. Öppenhet bidrar till att stärka de principer om demokrati och respekt för grundläggande rättigheter som avses i artikel 6 i EU-fördraget, artikel 255 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat ”EG-fördraget”), samt artikel 42 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(3)

Öppenhet garanterar att förvaltningen åtnjuter större legitimitet och är effektivare och har ett större ansvar gentemot medborgarna i ett demokratiskt system. Öppenhet bidrar till att stärka de principer om demokrati och respekt för grundläggande rättigheter som avses i artikel 6 i EU-fördraget, artikel 255 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat ”EG-fördraget”), samt artikel 42 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (4) | I enlighet med artikel 41.1 i EU-fördraget gäller rätten till tillgång även handlingar som avser polissamarbete och straffrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 41.1 i EU-fördraget gäller rätten till tillgång även handlingar som avser polissamarbete och straffrättsligt samarbete.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1) (nedan kallad ”förordning 1049/2001”) fastställs de allmänna principerna och gränserna för rätten till tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. I artikel 32a i Europolkonventionen hänvisas till de principer och gränser som anges i den förordningen. |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1) (nedan kallad ”förordning 1049/2001”) fastställs de allmänna principerna och gränserna för rätten till tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. I artikel 32a i Europolkonventionen hänvisas till de principer och gränser som anges i den förordningen.

| (6) | I princip bör samtliga handlingar göras tillgängliga för allmänheten. Allmänna och privata intressen bör emellertid skyddas genom undantagsbestämmelser. Europol bör ges möjlighet att skydda sin förmåga att utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

I princip bör samtliga handlingar göras tillgängliga för allmänheten. Allmänna och privata intressen bör emellertid skyddas genom undantagsbestämmelser. Europol bör ges möjlighet att skydda sin förmåga att utföra sina uppgifter.

| (7) | För att säkerställa att rätten till tillgång till handlingar respekteras fullt ut bör ett administrativt förfarande i två steg tillämpas, där det dessutom ska vara möjligt att framföra klagomål till ombudsmannen. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att rätten till tillgång till handlingar respekteras fullt ut bör ett administrativt förfarande i två steg tillämpas, där det dessutom ska vara möjligt att framföra klagomål till ombudsmannen.

| (8) | Dessa regler påverkar inte tillämpningen av artikel 19 i Europolkonventionen om rätt till tillgång. |
| --- | --- |

(8)

Dessa regler påverkar inte tillämpningen av artikel 19 i Europolkonventionen om rätt till tillgång.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I dessa regler avses med

| (a) | Europolhandling eller handling: allt innehåll, oberoende av medium (på papper eller lagrat i elektronisk form, ljud- och bildupptagningar samt audiovisuella upptagningar) som har samband med Europols verksamhet, strategier och beslut, |
| --- | --- |

(a)

Europolhandling eller handling: allt innehåll, oberoende av medium (på papper eller lagrat i elektronisk form, ljud- och bildupptagningar samt audiovisuella upptagningar) som har samband med Europols verksamhet, strategier och beslut,

| (b) | tredje part: varje fysisk eller juridisk person eller enhet utanför Europol, däribland medlemsstaterna, övriga EU-institutioner och EU-organ, internationella organisationer samt tredjeländer, |
| --- | --- |

(b)

tredje part: varje fysisk eller juridisk person eller enhet utanför Europol, däribland medlemsstaterna, övriga EU-institutioner och EU-organ, internationella organisationer samt tredjeländer,

| (c) | sekretessbelagda Europolhandlingar: handlingar som innehåller information som kräver ytterligare säkerhetsåtgärder och som är märkta med någon av sekretessgraderna ”Europol RESTRICTED ”(begränsad spridning), ”Europol CONFIDENTIAL ”(förtrolig), ”Europol SECRET ”(hemlig), eller ”Europol TOP SECRET ”(klassificerat hemlig) i enlighet med reglerna om sekretesskydd för Europolinformation. |
| --- | --- |

(c)

sekretessbelagda Europolhandlingar: handlingar som innehåller information som kräver ytterligare säkerhetsåtgärder och som är märkta med någon av sekretessgraderna ”Europol RESTRICTED ”(begränsad spridning), ”Europol CONFIDENTIAL ”(förtrolig), ”Europol SECRET ”(hemlig), eller ”Europol TOP SECRET ”(klassificerat hemlig) i enlighet med reglerna om sekretesskydd för Europolinformation.

Artikel 2

Syfte

Syftet med dessa regler är

| (a) | att fastställa principer, villkor och gränser, under hänsynstagande till allmänna eller enskilda intressen, för rätten till tillgång till Europols handlingar på ett sätt som garanterar största möjliga tillgång till handlingar, |
| --- | --- |

(a)

att fastställa principer, villkor och gränser, under hänsynstagande till allmänna eller enskilda intressen, för rätten till tillgång till Europols handlingar på ett sätt som garanterar största möjliga tillgång till handlingar,

| (b) | att fastställa bestämmelser som garanterar att det blir så enkelt som möjligt att utöva denna rätt, och |
| --- | --- |

(b)

att fastställa bestämmelser som garanterar att det blir så enkelt som möjligt att utöva denna rätt, och

| (c) | att främja goda förvaltningsrutiner när det gäller tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

(c)

att främja goda förvaltningsrutiner när det gäller tillgång till handlingar.

Artikel 3

Tillgångsberättigade och tillämpningsområde

1.   Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till Europols handlingar, med beaktande av de principer, villkor och gränser som fastställs i dessa regler.

2.   Europol får med beaktande av samma principer, villkor och gränser bevilja fysiska eller juridiska personer som inte är bosatta eller har sitt säte i en medlemsstat tillgång till handlingar.

3.   Dessa regler ska tillämpas på alla handlingar som finns hos Europol, det vill säga handlingar som upprättats eller mottagits och som innehas av Europol, inom Europols samtliga verksamhetsområden.

4.   Dessa regler omfattar inte enskilda personers begäran om att få tillgång till uppgifter om sig själva. I sådana fall ska den enskilda personen hänvisas till det förfarande som anges i artikel 19 i Europolkonventionen.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 ska handlingar göras tillgängliga antingen efter en skriftlig ansökan eller direkt i elektronisk form i enlighet med artikel 11.

Artikel 4

Undantag

1.   Europol ska vägra att ge tillgång till en handling om ett utlämnande skulle undergräva skyddet för

| (a) | det allmänna samhällsintresset i fråga om






  — | allmän säkerhet, |
| --- | --- | --- |

(a)

det allmänna samhällsintresset i fråga om

—

allmän säkerhet,

| — | Europols fullgörande av sina uppgifter, |
| --- | --- |

—

Europols fullgörande av sina uppgifter,

| — | tredje parts utredningar och operativa verksamhet, |
| --- | --- |

—

tredje parts utredningar och operativa verksamhet,

| — | försvar och militära frågor, |
| --- | --- |

—

försvar och militära frågor,

| — | internationella förbindelser, |
| --- | --- |

—

internationella förbindelser,

| — | gemenskapens eller en medlemsstats finansiella, monetära eller ekonomiska politik, |
| --- | --- |

—

gemenskapens eller en medlemsstats finansiella, monetära eller ekonomiska politik,

| (b) | den enskildes privatliv och integritet. |
| --- | --- |

(b)

den enskildes privatliv och integritet.

2.   Europol ska vägra att ge tillgång till en handling om ett utlämnande skulle undergräva skyddet för

| — | en fysisk eller juridisk persons affärsintressen, inklusive immateriella rättigheter, |
| --- | --- |

—

en fysisk eller juridisk persons affärsintressen, inklusive immateriella rättigheter,

| — | rättsliga förfaranden och juridisk rådgivning, |
| --- | --- |

—

rättsliga förfaranden och juridisk rådgivning,

| — | syftet med inspektioner, utredningar och revisioner, som inte anges i punkt 1 a, |
| --- | --- |

—

syftet med inspektioner, utredningar och revisioner, som inte anges i punkt 1 a,

såvida det inte föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnandet.

3.   Tillgång till en handling som upprättats av Europol för internt bruk eller mottagits av Europol, och som gäller en fråga där Europol inte fattat något beslut, ska vägras om utlämnande av handlingen allvarligt skulle undergräva Europols beslutsförfarande, såvida det inte föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnandet.

Tillgång till en handling som innehåller yttranden för internt bruk och som är en del av överläggningar och inledande samråd inom Europol ska vägras även efter det att beslutet fattats, om utlämnande av handlingen allvarligt skulle undergräva Europols beslutsförfarande, såvida det inte föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnandet.

4.   För handlingar som helt eller delvis härrör från tredje part ska Europol samråda med den berörda tredje parten för att bedöma om de undantag som anges i punkterna 1, 2 och 3 ska tillämpas. För handlingar från tredje part som härrör från en medlemsstat eller ett tredjeland eller en organisation som Europol har ingått ett samarbetsavtal med, ska Europol endast bevilja tillgång till handlingarna när dessa parter har lämnat ett skriftligt medgivande om detta.

5.   Om enbart delar av den begärda handlingen omfattas av något av undantagen, ska övriga delar av handlingen lämnas ut.

6.   De undantag som anges i punkterna 1–3 ovan ska enbart tillämpas under den period då skyddet är motiverat på grundval av handlingens innehåll. Undantagen får gälla i högst 30 år. För handlingar som omfattas av undantagen gällande privatliv eller affärsintressen och för sekretessbelagda Europolhandlingar får undantagen om det är nödvändigt fortsätta att gälla även efter denna period.

Artikel 5

Europolhandlingar i medlemsstaterna och tredjeländer eller organisationer som Europol har slutit samarbetsavtal med

När en medlemsstat eller ett tredjeland eller en organisation som Europol har slutit samarbetsavtal med tar emot en begäran om tillgång till en handling som medlemsstaten innehar och som härrör från Europol, ska Europol se till att dessa tredje parter rådgör med Europol för att fatta ett beslut som inte äventyrar att syftena med dessa regler uppnås. Europol ska också se till att de tredjeländer eller organisationer som Europol har slutit samarbetsavtal med inte ger tillgång till handlingen utan Europols skriftliga medgivande om detta. Europol ska se till att denna skyldighet införs i de samarbetsavtal som sluts mellan Europol och tredjeländer och organisationer.

En medlemsstat får i stället hänskjuta en sådan begäran till Europol.

Artikel 6

Ansökningar

1.   En ansökan om tillgång till en handling ska inges i skriftlig form på valfritt sätt, inklusive i elektronisk form, på ett av de språk som anges i artikel 33.1 i Europolkonventionen och vara tillräckligt utförlig för att Europol ska kunna identifiera handlingen. Sökanden är inte skyldig att ange några skäl för sin ansökan.

2.   Om en ansökan inte är tillräckligt utförlig ska Europol uppmana sökanden att förtydliga sin ansökan så att det går att identifiera den begärda handlingen. Den tidsfrist för svar som anges i artikel 7 ska börja löpa först när Europol har tagit emot denna kompletterande information.

3.   Om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar får Europol samråda med sökanden för att finna en rimlig lösning.

4.   Europol ska informera och bistå medborgarna i fråga om hur en ansökan om tillgång till handlingar ska göras och var den ska ges in. En vägledning ska inrättas på Europols webbplats.

Artikel 7

Behandling av ursprungliga ansökningar

1.   En ansökan om tillgång till en handling ska behandlas skyndsamt. En bekräftelse om mottagande ska skickas till sökanden. Europol ska inom 30 arbetsdagar efter det att en ansökan registrerats antingen bevilja tillgång till den begärda handlingen och ge tillgång till den i enlighet med artikel 10 inom samma tidsfrist, eller skriftligen ange skälen för att ansökningen helt eller delvis har avslagits och upplysa sökanden om dennes rätt att göra en bekräftande ansökan i enlighet med punkt 3 i den här artikeln.

2.   I undantagsfall, t.ex. om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar, får den tidsfrist som anges i punkt 1 förlängas med 30 arbetsdagar, förutsatt att sökanden underrättas på förhand och att utförliga skäl anges.

3.   Om ansökningen helt eller delvis avslås får sökanden inom 30 arbetsdagar efter att ha mottagit institutionens besked ge in en bekräftande ansökan till Europol med begäran om omprövning.

4.   Om inget besked ges av Europol inom den föreskrivna tidsfristen ska sökanden ha rätt att inge en bekräftande ansökan.

Artikel 8

Behandling av bekräftande ansökningar

1.   En bekräftande ansökan ska behandlas skyndsamt. Europol ska inom 30 arbetsdagar efter det att en sådan ansökan registrerats antingen bevilja tillgång till den begärda handlingen och ge tillgång till den i enlighet med artikel 10 inom samma tidsfrist, eller skriftligen ange skälen för att ansökan helt eller delvis har avslagits.

2.   I undantagsfall, t.ex. om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar, får den tidsfrist som anges i punkt 1 förlängas med 30 arbetsdagar, förutsatt att sökanden underrättas på förhand och att utförliga skäl anges.

Artikel 9

Sekretessbelagda Europolhandlingar

1.   En ansökan om tillgång till en sekretessbelagd Europolhandling i enlighet med de förfaranden som anges i artiklarna 7 och 8 ska behandlas enbart av de personer inom Europol som har rätt att befatta sig med sådana handlingar i enlighet med Europols säkerhetshandbok.

2.   Tillgång till sekretessbelagda Europolhandlingar ska inte vägras automatiskt. En granskning ska göras av varje sekretessbelagd handling för att avgöra om den omfattas av något av de undantag som anges i artikel 4. Sekretessbelagda handlingar får endast lämnas ut efter det att sekretessen har hävts i enlighet med artikel 10 i reglerna om sekretesskydd. Tillgång till sekretessbelagda handlingar från tredje part ska omfattas av den samrådsmekanism som avses i artikel 4.4.

3.   Om Europol beslutar att vägra lämna ut hela eller delar av en sekretessbelagd handling ska den redogöra för skälen till sitt beslut på ett sätt som inte skadar de intressen som skyddas i artikel 4.

Artikel 10

Tillgång efter en ansökan

1.   Sökanden ska få tillgång till en handling genom att erhålla en kopia, inklusive en kopia i elektronisk form, om handlingen finns i sådan form, i enlighet med sökandens önskemål. Att erhålla kopior på färre än 20 A4-sidor och att ges direkt tillgång i elektronisk form ska vara kostnadsfritt. I övrigt ska den faktiska kostnaden för framställning och utskick av kopior åläggas sökanden.

2.   Om en handling redan har offentliggjorts av Europol eller den berörda tredje parten och är lätt tillgänglig för sökanden, får Europol fullgöra sitt åliggande att ge tillgång till handlingen genom att upplysa sökanden om hur denne kan få tillgång till den begärda handlingen.

3.   Handlingen ska ställas till förfogande i en befintlig version och i ett befintligt format (inklusive i elektroniskt eller i ett alternativt format såsom blindskrift, stor stil eller bandupptagning), och i någon av de tillgängliga språkversionerna, i enlighet med sökandens önskemål.

Artikel 11

Direkt tillgång i elektronisk form

1.   Europol ska ge tillgång till ett register över offentliga handlingar och ska i största möjliga utsträckning göra handlingar direkt tillgängliga i elektronisk form.

2.   Särskilt lagstiftningshandlingar, det vill säga handlingar som upprättats eller mottagits i samband med ett förfarande för att anta rättsakter som är juridiskt bindande, ska göras direkt tillgängliga, om inte annat följer av artikel 4.

Artikel 12

Tillämpning

Dessa regler ska tillämpas under förutsättning att Europols direktör fattar ett beslut där det särskilt anges hur Europols organ är delaktiga i behandlingen av ansökningar om tillgång till dessa handlingar.

Artikel 13

Information

Europol ska vidta nödvändiga åtgärder för att upplysa allmänheten om de rättigheter som följer av dessa regler.

Artikel 14

Mångfaldigande av handlingar

Dessa regler ska inte påverka tillämpningen av befintliga bestämmelser om upphovsrätt som kan begränsa tredje parts rätt att mångfaldiga eller utnyttja handlingar som lämnats ut.

Artikel 15

Ikraftträdande

Dessa regler träder i kraft den 19 april 2007.

Utfärdade i Haag den 20 mars 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Styrelseordförande

---

(1)  EGT L 145,31.5.2001, s. 43.

1

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/41

---

Eurons växelkurs (1)

28 mars 2007

(2007/C 72/18)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3348 |
| JPY | japansk yen | 156,38 |
| DKK | dansk krona | 7,4493 |
| GBP | pund sterling | 0,67950 |
| SEK | svensk krona | 9,3190 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6164 |
| ISK | isländsk krona | 88,31 |
| NOK | norsk krona | 8,1335 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5807 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,075 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 249,16 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7097 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8836 |
| RON | rumänsk leu | 3,3665 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,518 |
| TRY | turkisk lira | 1,8612 |
| AUD | australisk dollar | 1,6532 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5477 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,4293 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8702 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0260 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 254,11 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,7390 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,3173 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3825 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 212,75 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6213 |
| PHP | filippinsk peso | 64,471 |
| RUB | rysk rubel | 34,6950 |
| THB | thailändsk baht | 42,711 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3348

JPY

japansk yen

156,38

DKK

dansk krona

7,4493

GBP

pund sterling

0,67950

SEK

svensk krona

9,3190

CHF

schweizisk franc

1,6164

ISK

isländsk krona

88,31

NOK

norsk krona

8,1335

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5807

CZK

tjeckisk koruna

28,075

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

249,16

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7097

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8836

RON

rumänsk leu

3,3665

SKK

slovakisk koruna

33,518

TRY

turkisk lira

1,8612

AUD

australisk dollar

1,6532

CAD

kanadensisk dollar

1,5477

HKD

Hongkongdollar

10,4293

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8702

SGD

singaporiansk dollar

2,0260

KRW

sydkoreansk won

1 254,11

ZAR

sydafrikansk rand

9,7390

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,3173

HRK

kroatisk kuna

7,3825

IDR

indonesisk rupiah

12 212,75

MYR

malaysisk ringgit

4,6213

PHP

filippinsk peso

64,471

RUB

rysk rubel

34,6950

THB

thailändsk baht

42,711

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/42

---

Yttrande från Rådgivande kommittén för företagskoncentrationer avgivet vid dess 144:e möte den 25 oktober 2006 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez

Föredragande: Sverige

(2007/C 72/19)

| 1. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en företagskoncentration enligt artikel 3.1 a i EG:s koncentrationsförordning, kommissionens förordning (EG) nr 132/2004 (1). |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en företagskoncentration enligt artikel 3.1 a i EG:s koncentrationsförordning, kommissionens förordning (EG) nr 132/2004 (1).

| 2. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionerna av de relevanta produktmarknaderna för gas i Belgien följande:






  a) | Produktmarknaderna för leverans av gas skall indelas i två separata produktmarknader för L-gas och H-gas. |
| --- | --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionerna av de relevanta produktmarknaderna för gas i Belgien följande:

a)

Produktmarknaderna för leverans av gas skall indelas i två separata produktmarknader för L-gas och H-gas.

| b) | Leverans av gas till mellanliggande återförsäljare. |
| --- | --- |

b)

Leverans av gas till mellanliggande återförsäljare.

| c) | Leverans av gas till elproducenter/gaseldade kraftverk. |
| --- | --- |

c)

Leverans av gas till elproducenter/gaseldade kraftverk.

| d) | Leverans av gas till stora industrikunder. |
| --- | --- |

d)

Leverans av gas till stora industrikunder.

| e) | Leverans av gas till små kunder och industri- och affärskunder. |
| --- | --- |

e)

Leverans av gas till små kunder och industri- och affärskunder.

| f) | Leverans av gas till hushållskunder. |
| --- | --- |

f)

Leverans av gas till hushållskunder.

| g) | Handel med naturgas i ett nav. |
| --- | --- |

g)

Handel med naturgas i ett nav.

| 3. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionerna av de relevanta geografiska marknaderna för gas i Belgien följande:






  a) | Leverans av gas till mellanliggande återförsäljare – den nationella geografiska marknaden. |
| --- | --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionerna av de relevanta geografiska marknaderna för gas i Belgien följande:

a)

Leverans av gas till mellanliggande återförsäljare – den nationella geografiska marknaden.

| b) | Leverans av gas till elproducenter – den nationella geografiska marknaden. |
| --- | --- |

b)

Leverans av gas till elproducenter – den nationella geografiska marknaden.

| c) | Leverans av gas till stora industrikunder – den nationella geografiska marknaden. |
| --- | --- |

c)

Leverans av gas till stora industrikunder – den nationella geografiska marknaden.

| d) | Leverans av gas till små kunder och industri- och affärskunder – den nationella geografiska marknaden. |
| --- | --- |

d)

Leverans av gas till små kunder och industri- och affärskunder – den nationella geografiska marknaden.

| e) | Leverans av gas till hushållskunder – den nationella eller regionala geografiska marknaden.
  Om dessa marknader anses som regionala skulle den relevanta produktmarknaden endast omfatta L-gas i Bryssels huvudstadsregion. |
| --- | --- |

e)

Leverans av gas till hushållskunder – den nationella eller regionala geografiska marknaden.

Om dessa marknader anses som regionala skulle den relevanta produktmarknaden endast omfatta L-gas i Bryssels huvudstadsregion.

| f) | Handel med naturgas i ett nav – ett belgiskt nav och ett brittiskt nav. |
| --- | --- |

f)

Handel med naturgas i ett nav – ett belgiskt nav och ett brittiskt nav.

En majoritet av medlemsstaterna är enig med kommissionen och en minoritet är oenig i fråga om punkt f.

| 4. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionerna av de relevanta produktmarknaderna för gas i Frankrike följande:






  a) | Vid leverans av gas i det norra området, skall produktmarknaderna indelas i två separata produktmarknader för L-gas och H-gas. |
| --- | --- | --- |

4.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionerna av de relevanta produktmarknaderna för gas i Frankrike följande:

a)

Vid leverans av gas i det norra området, skall produktmarknaderna indelas i två separata produktmarknader för L-gas och H-gas.

| b) | Leverans av gas till mellanliggande återförsäljare. |
| --- | --- |

b)

Leverans av gas till mellanliggande återförsäljare.

| c) | Leverans av gas till elproducenter/gaseldade kraftverk. |
| --- | --- |

c)

Leverans av gas till elproducenter/gaseldade kraftverk.

| d) | Leverans av gas till stora industri- och affärskunder (som har visat sin behörighet). |
| --- | --- |

d)

Leverans av gas till stora industri- och affärskunder (som har visat sin behörighet).

| e) | Leverans av gas till små industrikunder (som har visat sin behörighet). |
| --- | --- |

e)

Leverans av gas till små industrikunder (som har visat sin behörighet).

| f) | Leverans av gas till hushållskunder (behöriga från den 1 juli 2007). |
| --- | --- |

f)

Leverans av gas till hushållskunder (behöriga från den 1 juli 2007).

| 5. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion som avser gas i Frankrike är definitionerna av de relevanta geografiska marknaderna grundade på de regionala utjämningszonerna och att var och en av dem utgör en relevant geografisk marknad för samtliga produktmarknader enligt klarläggandet i fråga 4. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion som avser gas i Frankrike är definitionerna av de relevanta geografiska marknaderna grundade på de regionala utjämningszonerna och att var och en av dem utgör en relevant geografisk marknad för samtliga produktmarknader enligt klarläggandet i fråga 4.

| 6. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionerna av de relevanta produktmarknaderna för elektricitet i Belgien följande:






  a) | Elframställning och partileverans. |
| --- | --- | --- |

6.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionerna av de relevanta produktmarknaderna för elektricitet i Belgien följande:

a)

Elframställning och partileverans.

| b) | Marknaden för handel med el. |
| --- | --- |

b)

Marknaden för handel med el.

| c) | Utjämningsenergi och tillhörande tjänster. |
| --- | --- |

c)

Utjämningsenergi och tillhörande tjänster.

| d) | Leverans till stora affärs- och industrikunder (›70kV). |
| --- | --- |

d)

Leverans till stora affärs- och industrikunder (›70kV).

| e) | Leverans till små affärs- och industrikunder (‹70kV). |
| --- | --- |

e)

Leverans till små affärs- och industrikunder (‹70kV).

| f) | Leverans till hushållskunder. |
| --- | --- |

f)

Leverans till hushållskunder.

| 7. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionerna av de relevanta produktmarknaderna för elektricitet i Belgien följande:






  a) | Elframställning och partileverans – den nationella geografiska marknaden. |
| --- | --- | --- |

7.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionerna av de relevanta produktmarknaderna för elektricitet i Belgien följande:

a)

Elframställning och partileverans – den nationella geografiska marknaden.

| b) | Marknaden för handel med el – den nationella geografiska marknaden. |
| --- | --- |

b)

Marknaden för handel med el – den nationella geografiska marknaden.

| c) | Utjämningsenergi och tillhörande tjänster – den nationella geografiska marknaden. |
| --- | --- |

c)

Utjämningsenergi och tillhörande tjänster – den nationella geografiska marknaden.

| d) | Leverans till stora affärs- och industrikunder – den nationella geografiska marknaden. |
| --- | --- |

d)

Leverans till stora affärs- och industrikunder – den nationella geografiska marknaden.

| e) | Leverans till små affärs- och industrikunder – den nationella geografiska marknaden. |
| --- | --- |

e)

Leverans till små affärs- och industrikunder – den nationella geografiska marknaden.

| f) | Leverans till behöriga hushållskunder – regionala geografiska eller nationella marknader (som är öppna). |
| --- | --- |

f)

Leverans till behöriga hushållskunder – regionala geografiska eller nationella marknader (som är öppna).

| 8. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionen av den relevanta produktmarknaden för fjärrvärme i Frankrike följande:






  — | Marknaden för uppdragsförvaltning av värmenät i ett område. |
| --- | --- | --- |

8.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionen av den relevanta produktmarknaden för fjärrvärme i Frankrike följande:

—

Marknaden för uppdragsförvaltning av värmenät i ett område.

| 9. | a. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionen av den relevanta geografiska marknaden för fjärrvärme i Frankrike följande:






  — | Marknaden för uppdragsförvaltning av värmenät i ett område – den nationella geografiska marknaden. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är definitionen av den relevanta geografiska marknaden för fjärrvärme i Frankrike följande:

—

Marknaden för uppdragsförvaltning av värmenät i ett område – den nationella geografiska marknaden.

| b. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är det inte nödvändigt att dra en slutsats om definitionen av den relevanta produktmarknaden eller den geografiska marknaden när det gäller horisontella överlappningar eller en vertikal förbindelse mellan parterna i Luxemburg, Förenade kungariket, Nederländerna och Ungern. |
| --- | --- |

b.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att vid bedömningen av denna transaktion är det inte nödvändigt att dra en slutsats om definitionen av den relevanta produktmarknaden eller den geografiska marknaden när det gäller horisontella överlappningar eller en vertikal förbindelse mellan parterna i Luxemburg, Förenade kungariket, Nederländerna och Ungern.

| 10. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen troligtvis kommer att bli ett betydande hinder för effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller på en stor del av den och EES när det gäller följande marknader:
  Belgien:






  a) | Leverans av gas till mellanliggande återförsäljare. |
| --- | --- | --- |

10.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen troligtvis kommer att bli ett betydande hinder för effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller på en stor del av den och EES när det gäller följande marknader:

Belgien:

a)

Leverans av gas till mellanliggande återförsäljare.

| b) | Leverans av gas till elproducenter. |
| --- | --- |

b)

Leverans av gas till elproducenter.

| c) | Leverans av gas till stora industrikunder. |
| --- | --- |

c)

Leverans av gas till stora industrikunder.

| d) | Leverans av gas till små industrikunder. |
| --- | --- |

d)

Leverans av gas till små industrikunder.

| e) | Leverans av gas till hushållskunder. |
| --- | --- |

e)

Leverans av gas till hushållskunder.

| f) | Framställning och partiförsäljning av elektricitet. |
| --- | --- |

f)

Framställning och partiförsäljning av elektricitet.

| g) | Utjämningsenergi och tillhörande tjänster. |
| --- | --- |

g)

Utjämningsenergi och tillhörande tjänster.

| h) | Leverans av el till stora industrikunder. |
| --- | --- |

h)

Leverans av el till stora industrikunder.

| i) | Leverans av el till små industrikunder. |
| --- | --- |

i)

Leverans av el till små industrikunder.

| j) | Leverans av el till bostadskunder. |
| --- | --- |

j)

Leverans av el till bostadskunder.

Frankrike:

| a) | Marknaderna för leverans av H-gas till mellanliggande återförsäljare i de norra och östra områdena och marknaden för leverans av L-gas till mellanliggande återförsäljare i det norra området. |
| --- | --- |

a)

Marknaderna för leverans av H-gas till mellanliggande återförsäljare i de norra och östra områdena och marknaden för leverans av L-gas till mellanliggande återförsäljare i det norra området.

| b) | Marknaderna för leverans av (i) H-gas till elproducenter i de norra och östra områdena och (ii) L-gas till elproducenter i det norra området. |
| --- | --- |

b)

Marknaderna för leverans av (i) H-gas till elproducenter i de norra och östra områdena och (ii) L-gas till elproducenter i det norra området.

| c) | Marknaderna för leverans av H-gas till stora industrikunder som har behörighet i de norra, östra och södra områdena. |
| --- | --- |

c)

Marknaderna för leverans av H-gas till stora industrikunder som har behörighet i de norra, östra och södra områdena.

| d) | Marknaderna för leverans av H-gas till små industrikunder som har behörighet i de norra, östra, västra, södra och sydvästra områdena. |
| --- | --- |

d)

Marknaderna för leverans av H-gas till små industrikunder som har behörighet i de norra, östra, västra, södra och sydvästra områdena.

| e) | Marknaderna för leverans av L-gas till (i) stora industrikunder som har behörighet och (ii) små industrikunder som har behörighet i det norra området. |
| --- | --- |

e)

Marknaderna för leverans av L-gas till (i) stora industrikunder som har behörighet och (ii) små industrikunder som har behörighet i det norra området.

| f) | Marknaderna för leverans av (i) H-gas till hushållskunder från den 1 juli 2007 i de norra, östra, västra, södra och sydvästra områdena och (ii) L-gas till hushållskunder från den 1 juli 2007 i det norra området. |
| --- | --- |

f)

Marknaderna för leverans av (i) H-gas till hushållskunder från den 1 juli 2007 i de norra, östra, västra, södra och sydvästra områdena och (ii) L-gas till hushållskunder från den 1 juli 2007 i det norra området.

| g) | Marknaden för uppdragsförvaltning av värmenät i ett distrikt. |
| --- | --- |

g)

Marknaden för uppdragsförvaltning av värmenät i ett distrikt.

| 11. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att åtagandena är tillräckliga för att undanröja betydande konkurrenshinder på de marknader som har identifierats i fråga 10. En majoritet av medlemsstaterna är enig och en minoritet är oenig. |
| --- | --- |

11.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att åtagandena är tillräckliga för att undanröja betydande konkurrenshinder på de marknader som har identifierats i fråga 10. En majoritet av medlemsstaterna är enig och en minoritet är oenig.

| 12. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen, förutsatt att en fullständig förenlighet med de åtaganden som parterna erbjudit föreligger och med beaktande av samtliga åtaganden sammantagna, inte påtagligt hämmar den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den, i synnerhet till följd av att en dominerande ställning skapas eller förstärks, enligt artiklarna 2.2 och 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet. En majoritet av medlemsstaterna är enig med kommissionen och en minoritet är oenig. |
| --- | --- |

12.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen, förutsatt att en fullständig förenlighet med de åtaganden som parterna erbjudit föreligger och med beaktande av samtliga åtaganden sammantagna, inte påtagligt hämmar den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den, i synnerhet till följd av att en dominerande ställning skapas eller förstärks, enligt artiklarna 2.2 och 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet. En majoritet av medlemsstaterna är enig med kommissionen och en minoritet är oenig.

| 13. | Rådgivande kommittén uppmanar kommissionen att beakta de övriga punkter som tagits upp under diskussionen. |
| --- | --- |

13.

Rådgivande kommittén uppmanar kommissionen att beakta de övriga punkter som tagits upp under diskussionen.

---

(1)  EUT L 21, 28.1.2004, s. 5 .

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/45

---

Slutrapport från förhörsombudet i ärende COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez

(Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden (1))

(2007/C 72/20)

Kommissionen mottog den 10 maj 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2) (koncentrationsförordningen), genom vilken företaget Gaz de France på det sätt som avses i artikel 3.1 a i förordningen slås samman med företaget Suez genom utbyte av aktier.

I sitt beslut av den 19 juni 2006 angav kommissionen att transaktionen gav anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. Kommissionen inledde följaktligen ett förfarande i enlighet med artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen.

Ett meddelande om invändningar skickades till parterna den 18 augusti 2006 som de uppmanades besvara före den 1 september 2006. Samma dag fick parterna tillgång till handlingarna som kompletterades den 21 augusti. Parterna besvarade meddelandet om invändningar inom tidsfristen.

Parterna fick ytterligare tillgång till handlingarna den 9 oktober och den 20 oktober 2006, vilket gav dem tillfälle att yttra sig över de invändningar som framförts mot dem i enlighet med artikel 18.1 i koncentrationsförordningen.

Parterna begärde inte någon muntlig hearing.

Flera av de samgående parternas konkurrenter och kunder tilläts delta i förhandlingarna, som intresserade tredje parter enligt artikel 18.4 i koncentrationsförordningen. De upplystes om ärendets art och innehåll i form av icke konfidentiella versioner av meddelandet om invändningar. Jag avslog emellertid en begäran från Europeiska federationen för offentliganställdas förbund (EPSU) om att få en icke konfidentiell version av meddelandet om invändningar. Jag tog särskilt hänsyn till att EPSU inte är en erkänd arbetstagarrepresentant från dessa företag eller en konsumentorganisation enligt artikel 11 c i kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 (3). ESPU hade inte heller visat tillräckligt intresse vid förhandlingarna.

Den 20 september 2006 gjorde parterna åtaganden för att lösa de konkurrensproblem som förts fram i meddelandet om invändningar. En marknadsundersökning av åtagandena genomfördes och resultatet visade att åtagandena inte var tillräckliga för att undanröja de konkurrrensproblem som kommissionen identifierat. Parterna fick omedelbart tillgång till samtliga icke konfidentiella svar från deltagarna i marknadsundersökningen. Jag ombads inte att kontrollera marknadsundersökningens objektivitet.

Den 10 oktober 2006 beslutade kommissionen, genom en överenskommelse med parterna, att förlänga förfarandet med fem arbetsdagar, enligt artikel 10.3 andra stycket i koncentrationsförordningen.

Den 13 oktober 2006 lämnade parterna följaktligen nya ändrade åtaganden för att lösa de återstående konkurrensproblemen. Parterna angav att dessa åtaganden skulle ersätta de åtaganden som hade lämnats den 20 september.

Förutsatt att parterna följer de åtaganden som de lämnade in den 13 oktober 2006 konstateras i utkastet till beslut att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt hämmar den effektiva konkurrensen och att den är därför förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet.

Jag anser att rätten att bli hörd har respekterats i fråga om alla deltagare i dessa förhandlingar.

Bryssel den 30 oktober 2006

Serge DURANDE

---

(1)  EUT L 162, 19.6.2001, s. 21 .

1

(2)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 .

2

(3)  EUT L 133, 30.4.2004, s.1.

3

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/46

---

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet på dess 139:e möte den 7 april 2006 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring

Föredragande: Luxemburg

(2007/C 72/21)

| 1. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda åtgärden utgör en koncentration enligt artikel 3.1 b i förordning 139/2004 (1) och att transaktionen har en gemenskapsdimension. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda åtgärden utgör en koncentration enligt artikel 3.1 b i förordning 139/2004 (1) och att transaktionen har en gemenskapsdimension.

| 2. | En majoritet av Rådgivande kommitténs medlemmar instämmer med kommissionen i att följande produktmarknader är relevanta för bedömningen av den aktuella åtgärden:






  a) | Marknaden för tillhandahållande av mobila telekommunikationstjänster till slutanvändare. |
| --- | --- | --- |

2.

En majoritet av Rådgivande kommitténs medlemmar instämmer med kommissionen i att följande produktmarknader är relevanta för bedömningen av den aktuella åtgärden:

a)

Marknaden för tillhandahållande av mobila telekommunikationstjänster till slutanvändare.

| b) | Marknaden för grossistförsäljning av termineringstjänster. |
| --- | --- |

b)

Marknaden för grossistförsäljning av termineringstjänster.

| c) | Marknaden för internationella roamingtjänster i grossistledet. |
| --- | --- |

c)

Marknaden för internationella roamingtjänster i grossistledet.

En minoritet av kommitténs medlemmar är oeniga vad gäller punkt a) och en minoritet avstår att rösta på punkt c).

| 3. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att de geografiska marknader som är relevanta för bedömningen av åtgärden är nationella. |
| --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att de geografiska marknader som är relevanta för bedömningen av åtgärden är nationella.

| 4. | En majoritet av Rådgivande kommitténs medlemmar är enig med kommissionen om att den anmälda åtgärden skulle ge upphov till icke-samordnade effekter på den österrikiska marknaden för tillhandahållande av mobila telekommunikationstjänster till slutanvändare och därför skulle leda till att påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på den marknaden. En minoritet av kommitténs medlemmar avstår från att rösta. |
| --- | --- |

4.

En majoritet av Rådgivande kommitténs medlemmar är enig med kommissionen om att den anmälda åtgärden skulle ge upphov till icke-samordnade effekter på den österrikiska marknaden för tillhandahållande av mobila telekommunikationstjänster till slutanvändare och därför skulle leda till att påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på den marknaden. En minoritet av kommitténs medlemmar avstår från att rösta.

| 5. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att det är osannolikt att de effektivitetsvinster som T-Mobile tar upp kommer att äga rum efter koncentrationen. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att det är osannolikt att de effektivitetsvinster som T-Mobile tar upp kommer att äga rum efter koncentrationen.

| 6. | Majoriteten av medlemmarna i Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att de åtaganden som parterna gjort är tillräckliga för att undanröja de konkurrensproblem som tagits upp och att koncentrationen därför skall förklaras vara förenlig med den gemensamma marknaden. En minoritet av kommitténs medlemmar är av avvikande åsikt. |
| --- | --- |

6.

Majoriteten av medlemmarna i Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att de åtaganden som parterna gjort är tillräckliga för att undanröja de konkurrensproblem som tagits upp och att koncentrationen därför skall förklaras vara förenlig med den gemensamma marknaden. En minoritet av kommitténs medlemmar är av avvikande åsikt.

| 3. | Rådgivande kommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till alla övriga synpunkter som lämnats under diskussionens gång. |
| --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till alla övriga synpunkter som lämnats under diskussionens gång.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 .

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/47

---

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring

(Utarbetad enligt artikel 15 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden
   (1)
  )

(2007/C 72/22)

Den 21 september 2005 tog kommissionen emot en anmälan om en planerad koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2) genom vilken företaget T-Mobile Austria GmbH (T-Mobile, Österrike), som ingår i den tyska koncernen Deutsche Telekom AG (DTAG), förvärvar fullständig kontroll över hela företaget Tele.ring Unternehmensgruppe (”Tele.ring”, Österrike) genom förvärv av aktier.

I slutet av utredningens första fas hyste kommissionen allvarliga tvivel om huruvida koncentrationen är förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet eller inte. Tvivlen berodde särskilt på det faktum att TeleRing ansågs vara den mest aktiva konkurrenten på marknaden och att det sänkte priserna, bland annat på grund av företagets mycket starka incitament att bygga upp en tillräckligt stor kundkrets för att generera avsevärda stordriftsfördelar för dess helt utvecklade mobila 2G-nätverk.

Trots de åtaganden som T-Mobile föreslog den 19 oktober 2005 inledde kommissionen den 14 november 2005 förfarandet i enlighet med artikel 6.1 c koncentrationsförordningen.

T-Mobile begärde inte att få ta del av viktiga dokument i kommissionens handlingar i enlighet med kapitel 7.2 i GD Konkurrens handledning om bästa metoder för genomförande av förfaranden för kontroll av företagskoncentrationer.

Den 1 december 2005 lämnade T-Mobile ytterligare ett förslag om åtaganden.

Den 8 februari 2006 sändes ett meddelande om invändningar till T-Mobile. Företaget svarade den 27 februari 2006. Företaget fick tillgång till kommissionens handlingar samma dag. Den 1 mars 2006 lämnade TeleRing sina synpunkter till SO.

Parterna begärde inte att få möjlighet att utveckla sina argument vid ett formellt muntligt hörande.

I överenskommelse med T-Mobile fattade kommissionen den 21 februari 2006 ett beslut i enlighet med artikel 10.3 andra stycket i koncentrationsförordningen om förlängning av förfarandet med 20 arbetsdagar.

Den 3 mars 2006 lämnade T-Mobile ett antal ändrade åtaganden som testades på marknaden. Marknadstestet för dessa ändrade åtganden var på det hela taget positivt.

Jag har inte ombetts att kontrollera om undersökningen är objektiv.

Mot bakgrund av de föreslagna slutliga åtagandena och efter bedömning av resultaten av marknadstestet, dras slutsatsen i utkastet till beslut att den föreslagna koncentrationen är förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalet, under förutsättning att åtagandena helt iakttas.

I ljuset av det ovan anförda anser jag att rätten att höras har iakttagits.

Bryssel den 18 april 2006

Serge DURANDE

---

(1)  EGT L 162, 19.6.2001, s. 21

1

(2)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 .

2

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Eftadomstolen

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/48

---

Talan väckt mot Furstendömet Liechtenstein den 15 november 2006 av Eftas övervakningsmyndighet

(Mål E-5/06)

(2007/C 72/23)

Den 15 november 2006 väckte Eftas övervakningsmyndighet talan mot Furstendömet Liechtenstein vid Eftadomstolen. Övervakningsmyndigheten företräds av Niels Fenger och Arne Torsten Andersen i egenskap av ombud för Eftas övervakningsmyndighet, Rue Belliard 35, B-1040 Bryssel.

Sökanden yrkar att domstolen skall

| 1. | fastställa att Furstendömet Liechtenstein har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artiklarna 19.1, 19.2, 25.1 och 28.1 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1 i bilaga VI till EES-avtalet (rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen), så som den anpassats genom protokoll 1 till EES-avtalet, genom att kräva att personer skall vara bosatta i Liechtenstein för att kunna beviljas s.k. Hilflosenentschädigung (bidrag vid oförmögenhet), och |
| --- | --- |

1.

fastställa att Furstendömet Liechtenstein har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artiklarna 19.1, 19.2, 25.1 och 28.1 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1 i bilaga VI till EES-avtalet (rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen), så som den anpassats genom protokoll 1 till EES-avtalet, genom att kräva att personer skall vara bosatta i Liechtenstein för att kunna beviljas s.k. Hilflosenentschädigung (bidrag vid oförmögenhet), och

| 2. | förplikta Furstendömet Liechtenstein att ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

förplikta Furstendömet Liechtenstein att ersätta rättegångskostnaderna.

Rättsliga och faktiska omständigheter; grunder för talan

| — | Målet rör Liechtensteins bidrag vid oförmögenhet, som är avsett för personer som är i permanent behov av omfattande hjälp eller tillsyn från någon annan persons sida vid utförandet av vardagliga uppgifter. Bidraget utgör inte ett tillägg till andra socialtrygghetsförmåner och det beviljas utan hänsyn till inkomsten. Det är inte knutet till tidigare avgiftsinbetalningar till staten och det beviljas oberoende av om mottagaren kan anses lida av en sjukdom. |
| --- | --- |

—

Målet rör Liechtensteins bidrag vid oförmögenhet, som är avsett för personer som är i permanent behov av omfattande hjälp eller tillsyn från någon annan persons sida vid utförandet av vardagliga uppgifter. Bidraget utgör inte ett tillägg till andra socialtrygghetsförmåner och det beviljas utan hänsyn till inkomsten. Det är inte knutet till tidigare avgiftsinbetalningar till staten och det beviljas oberoende av om mottagaren kan anses lida av en sjukdom.

| — | Enligt liechtensteinsk rätt måste mottagare av bidraget vara bosatta i Liechtenstein. |
| --- | --- |

—

Enligt liechtensteinsk rätt måste mottagare av bidraget vara bosatta i Liechtenstein.

| — | Liechtensteins bidrag vid oförmögenhet tas i bilaga IIa till förordning (EEG) nr 1408/71 (jfr artiklarna 4.2a c och 10a i förordningen) upp som en särskild icke avgiftsfinansierad kontantförmån, vilken som sådan inte skulle vara en på grundval av förordningen till annat land utförbar förmån. |
| --- | --- |

—

Liechtensteins bidrag vid oförmögenhet tas i bilaga IIa till förordning (EEG) nr 1408/71 (jfr artiklarna 4.2a c och 10a i förordningen) upp som en särskild icke avgiftsfinansierad kontantförmån, vilken som sådan inte skulle vara en på grundval av förordningen till annat land utförbar förmån.

| — | Eftas övervakningsmyndighet anför emellertid att den korrekta klassificeringen av bidraget vid oförmögenhet skulle vara såsom en kontantförmån vid sjukdom (jfr artikel 4.1 i förordningen), utförbar i enlighet med artiklarna 19.1, 19.2, 25.1 och 28.1 i förordningen. |
| --- | --- |

—

Eftas övervakningsmyndighet anför emellertid att den korrekta klassificeringen av bidraget vid oförmögenhet skulle vara såsom en kontantförmån vid sjukdom (jfr artikel 4.1 i förordningen), utförbar i enlighet med artiklarna 19.1, 19.2, 25.1 och 28.1 i förordningen.

| — | Den korrekta klassificeringen av bidraget vid oförmögenhet är avgörande för huruvida Furstendömet Liechtenstein är skyldigt att bevilja sökande som är bosatta utanför Liechtenstein men i övrigt uppfyller de relevanta kriterierna i förordningen förmånen i fråga. |
| --- | --- |

—

Den korrekta klassificeringen av bidraget vid oförmögenhet är avgörande för huruvida Furstendömet Liechtenstein är skyldigt att bevilja sökande som är bosatta utanför Liechtenstein men i övrigt uppfyller de relevanta kriterierna i förordningen förmånen i fråga.

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/49

---

Talan väckt mot Furstendömet Liechtenstein den 18 december 2006 av Eftas övervakningsmyndighet

(Mål E-6/06)

(2007/C 72/24)

Den 18 december 2006 väckte Eftas övervakningsmyndighet talan mot Furstendömet Liechtenstein vid Eftadomstolen. Övervakningsmyndigheten företräds av Niels Fenger och Lorna Young i egenskap av ombud för Eftas övervakningsmyndighet, Rue Belliard 35, B-1040 Bryssel.

Sökanden yrkar att domstolen skall

| 1. | fastställa att Furstendömet Liechtenstein har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 7 i EES-avtalet och enligt artikel 14 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 32g i bilaga XX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller), så som den anpassats genom protokoll 1 till EES-avtalet, genom att inte inom den föreskrivna fristen anta eller till Eftas övervakningsmyndighet anmäla de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa den rättsakten, och |
| --- | --- |

1.

fastställa att Furstendömet Liechtenstein har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 7 i EES-avtalet och enligt artikel 14 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 32g i bilaga XX till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller), så som den anpassats genom protokoll 1 till EES-avtalet, genom att inte inom den föreskrivna fristen anta eller till Eftas övervakningsmyndighet anmäla de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa den rättsakten, och

| 2. | förplikta Furstendömet Liechtenstein att ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

förplikta Furstendömet Liechtenstein att ersätta rättegångskostnaderna.

Rättsliga och faktiska omständigheter; grunder för talan

| — | Målet rör Liechtensteins underlåtenhet att genomföra direktivet om omgivningsbuller. |
| --- | --- |

—

Målet rör Liechtensteins underlåtenhet att genomföra direktivet om omgivningsbuller.

| — | Liechtenstein har under det förprocessuella skedet inte bestridit att landet vid tidsfristens utgång inte hade vidtagit de erforderliga åtgärderna för att trygga genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

—

Liechtenstein har under det förprocessuella skedet inte bestridit att landet vid tidsfristens utgång inte hade vidtagit de erforderliga åtgärderna för att trygga genomförandet av direktivet.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/50

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/25)

| 1. | Kommissionen mottog den 19 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen China Shipbuilding Industry Corporation group (”China Shipbuilding”, Kina), genom Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd (”Quingdao Qiyao Linshan”, Kina), Wärtsilä Corporation (”Wärtsilä”, Finland) och Mitsubishi Heavy Industries Ltd (”Mitsubishi”, Japan), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag, Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company (”JV”, Kina). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 19 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen China Shipbuilding Industry Corporation group (”China Shipbuilding”, Kina), genom Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd (”Quingdao Qiyao Linshan”, Kina), Wärtsilä Corporation (”Wärtsilä”, Finland) och Mitsubishi Heavy Industries Ltd (”Mitsubishi”, Japan), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag, Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company (”JV”, Kina).

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | China Shipbuilding: Fartyg och utformning av marin utrustning, formgivning, tillverkning, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

China Shipbuilding: Fartyg och utformning av marin utrustning, formgivning, tillverkning,

| — | Wärtsilä: Tilllhandahåller kraftsystem för fartyg, nätverksoperatör för globala tjänster, |
| --- | --- |

—

Wärtsilä: Tilllhandahåller kraftsystem för fartyg, nätverksoperatör för globala tjänster,

| — | Mitsubishi: Tillverkning av tunga maskiner, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi: Tillverkning av tunga maskiner,

| — | JV: Tillverkning och försäljning av lågvarviga tvåtakts dieselmotorer. |
| --- | --- |

—

JV: Tillverkning och försäljning av lågvarviga tvåtakts dieselmotorer.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/51

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende OMP/M.4590 – REWE/Delvita)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/26)

| 1. | Kommissionen mottog den 16 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Euro-Billa Holding AG (”Euro-Billa”, Tyskland), som tillhör företagsgruppen REWE (”REWE”, Tyskland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Delvita a.s. (”Delvita”, Tjeckien) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 16 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Euro-Billa Holding AG (”Euro-Billa”, Tyskland), som tillhör företagsgruppen REWE (”REWE”, Tyskland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Delvita a.s. (”Delvita”, Tjeckien) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Euro-Billa/REWE: Grossist- och detaljhandel med livsmedel och andra varor, resor och turism, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Euro-Billa/REWE: Grossist- och detaljhandel med livsmedel och andra varor, resor och turism,

| — | Delvita: Ingår i företagsgruppen Delhaize, verksamt inom detaljhandel med livsmedel och andra varor i Tjeckien. |
| --- | --- |

—

Delvita: Ingår i företagsgruppen Delhaize, verksamt inom detaljhandel med livsmedel och andra varor i Tjeckien.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4590 – REWE/Delvita, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4590 – REWE/Delvita, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/52

---

STATLIGT STÖD – PORTUGAL

Statligt stöd C 55/06 (f.d. N 42/05) – Räntesubventioner för lån som beviljats företag inom fiskesektorn

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/27)

Genom den skrivelse, daterad den 20 december 2006, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för fiske |
| GD Fiske.D.3 Rättsliga frågor |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 19 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för fiske

GD Fiske.D.3 Rättsliga frågor

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 19 42

Synpunkterna kommer att meddelas Portugal. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Genom en skrivelse av den 11 januari 2005 underrättade Portugals ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen om en ny stödordning med en kreditlimit på 60 miljoner euro för att garantera lönsamheten för de investeringar som fiskeföretagen gjort i modernisering och omstrukturering av sina kapitalvaror (flottan, beredningsindustrin och vattenbruket). Syftet med ordningen är i huvudsak att finansiellt sanera företag i svårigheter genom att bevilja lån med lägre ränta.

Låneunderlaget utgörs av det belopp som investerats mellan den 10 juli 2000 och dagen för offentliggörandet av Decreto-lei (artikel i dekretet). Stödbeloppet motsvarar subventionen i procentuella tal, dvs. skillnaden mellan den referensränta som Europeiska kommissionen fastställt för Portugal (för närvarande 3,7 %) och den ränta som långivaren begär av varje enskild låntagare. Den sammanlagda vinsten beräknas till 2,68 %. Denna beräkning är resultatet av en summering av de procentenheter som den årliga subventionen utgör.

Krediterna beviljas som lån med återbetalningsskyldighet av finansiella institut som har ingått ett protokoll med IFADAP (institutet för finansiering och utvecklingsstöd till jordbruk och fiske)

Kommissionens bedömning visar att den föreslagna ordningen på flera punkter inte uppfyller villkoren i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter:

| a) | De urvalskriterier som de portugisiska myndigheterna använder gör det inte möjligt att visa att de tilltänkta mottagarna är företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna. |
| --- | --- |

a)

De urvalskriterier som de portugisiska myndigheterna använder gör det inte möjligt att visa att de tilltänkta mottagarna är företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna.

| b) | De portugisiska myndigheterna begär inte en riktig omstruktureringsplan för företagets ekonomiska verksamhet. |
| --- | --- |

b)

De portugisiska myndigheterna begär inte en riktig omstruktureringsplan för företagets ekonomiska verksamhet.

| c) | De portugisiska myndigheterna har inte lämnat någon information om huruvida villkoren som skall förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen är uppfyllda i samband med omstruktureringen av medelstora företag, och tillämpar inte principerna om att stödet skall ”begränsas till vad som är absolut nödvändigt ”och beviljas ”en enda gång”. |
| --- | --- |

c)

De portugisiska myndigheterna har inte lämnat någon information om huruvida villkoren som skall förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen är uppfyllda i samband med omstruktureringen av medelstora företag, och tillämpar inte principerna om att stödet skall ”begränsas till vad som är absolut nödvändigt ”och beviljas ”en enda gång”.

Dessutom har de portugisiska myndigheterna inte ökat den referensränta som fastställts för Portugal med ett risktillägg, vilket krävs enligt kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta.

Slutligen anser kommissionen att de portugisiska myndigheterna har för avsikt att formellt minska flottan, vilket inte kan anses ligga i linje med riktlinjerna för fiskesektorn.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por carta de 11 de Janeiro de 2005, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de um regime de auxílios estatais destinado a alargar a validade e o âmbito de aplicação do regime de auxílios estatais aprovado pela Comissão com o número de referência N 676/98 por Decisão de 1 de Março de 2000 (2).

Por cartas de 26 de Janeiro de 2005, 3 de Maio de 2005, 6 de Outubro de 2005 e 30 de Maio de 2006, os serviços da Comissão enviaram pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por cartas de 17 de Março de 2005, 5 de Agosto de 2005, 2 de Setembro de 2005, 7 de Outubro de 2005 e 22 de Junho de 2006.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

O regime proposto destina-se a apoiar a recuperação financeira de empresas que se encontram em situação difícil devido à realização de investimentos. Para esse efeito, as autoridades portuguesas prevêem o estabelecimento de uma linha de crédito no montante de 60 milhões de EUR, cujo objectivo é tornar rentáveis os investimentos efectuados por empresas do sector das pescas no âmbito da modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas (frota, indústria transformadora e aquicultura).

O regime é instituído por um decreto-lei, transmitido à Comissão na fase de projecto, que se aplica ao conjunto do sector das pescas, incluindo a pesca, produção aquícola, transformação e comercialização.

A base dos empréstimos corresponde ao montante dos investimentos realizados entre 10 de Julho de 2000 e a data de entrada em vigor do decreto-lei (artigo 1.o). Nesse contexto, os investimentos tomados em consideração são aqueles para os quais as empresas em causa beneficiaram do apoio do IFOP.

Os empréstimos beneficiam de uma taxa de juro reduzida. O montante total dos empréstimos a conceder pelas instituições de crédito é de sessenta milhões de EUR (artigo 2.o do decreto-lei), dos quais, de acordo com ponto 1.7 do formulário de notificação enviado pelas autoridades portuguesas, se estima que cerca de dez milhões sejam suportados pelo orçamento do Estado através de bonificações de juros.

O artigo 5.o do decreto-lei indica que os empréstimos são concedidos pelo prazo máximo de dez anos e amortizáveis anualmente, até ao máximo de oito prestações de igual montante, ocorrendo a primeira amortização no máximo três anos após a data prevista para a utilização do crédito.

As bonificações de juros são repartidas por seis anos e correspondem, respectivamente, a 90 %, 70 %, 60 %, 40 % e 30 % da taxa de referência de 4,5 %. De acordo com as autoridades portuguesas, a bonificação efectiva será de 4,05 %, 3,15 %, 2,70 %, 1,80 % e 1,35 % em cada um dos seis anos.

O montante do auxílio é expresso em pontos de bonificação, ou seja, a diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. Calcula-se que o resultado final seja de 2,68 % por cada 100 unidades de crédito. Este cálculo resulta da adição dos pontos de bonificação relativos a cada ano.

Prevê-se que o número de beneficiários do auxílio seja de 150, no máximo.

2.2.   Elegibilidade

As empresas elegíveis são empresas do sector das pescas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento em estruturas produtivas representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos. As autoridades portuguesas indicaram igualmente que, para poder beneficiar do auxílio, as pessoas singulares ou colectivas devem satisfazer as seguintes condições:

| — | apresentar um plano de reestruturação, |
| --- | --- |

—

apresentar um plano de reestruturação,

| — | comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo, |
| --- | --- |

—

comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo,

| — | encontrar-se em situação financeira difícil. |
| --- | --- |

—

encontrar-se em situação financeira difícil.

Têm acesso à linha de crédito todos os tipos de empresas do sector das pescas, mas as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de qualquer caso individual em que o auxílio fosse solicitado por uma grande empresa.

2.3.   Existência de um plano de reestruturação para as empresas elegíveis

As empresas elegíveis devem apresentar um plano de reestruturação, destinada a restabelecer a sua viabilidade a longo prazo mediante cobertura dos encargos financeiros e obtenção de uma rendibilidade mínima dos investimentos efectuados, por forma a estarem em posição de enfrentar a concorrência com os seus fundos próprios.

Os planos de reestruturação das empresas elegíveis são directamente avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais, por sua vez, informam, em seguida, as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa.

2.4.   Procedimento

Os créditos são concedidos sob a forma de empréstimos reembolsáveis pelas instituições crédito que tenham celebrado um protocolo com o IFADAP (Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e das Pescas), que estabelece uma taxa de juro nominal máxima. Os pedidos são avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos de acordo com aos seus próprios procedimentos. As instituições de crédito informam subsequentemente as autoridades portuguesas da situação individual de cada empresa beneficiária de um empréstimo.

Para fins de controlo, as instituições de crédito devem apresentar imediatamente ao IFADAP todas as informações exigidas em relação aos empréstimos concedidos. O próprio IFADAP pode solicitar aos beneficiários quaisquer informações ou documentos que considere necessários para avaliar a situação da empresa.

Se se concluir que um beneficiário não respeitou todas as suas obrigações, o empréstimo é cancelado e a instituição de crédito pode solicitar o seu reembolso.

3.   APRECIAÇÃO

3.1.   Procedimento

Ao notificar o auxílio previsto antes da sua entrada em vigor, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação enunciada no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

A alínea c) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho estabelece que se entende por “novo auxílio, quaisquer auxílios, isto é, regimes de auxílio e auxílios individuais, que não sejam considerados auxílios existentes, incluindo as alterações a um auxílio existente”. As alterações do regime de auxílio N 676/98 notificados pelas autoridades portuguesas constituem, por conseguinte, um novo auxílio na acepção do referido regulamento. Além disso, o âmbito de aplicação e a base jurídica das medidas notificadas afiguram-se totalmente independentes do regime N 676/98, pelo que a Comissão examina as medidas a título de regime distinto. A compatibilidade do projecto é avaliada abaixo.

3.2.   Auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

A proposta de regime em análise pretende reduzir as taxas de juro de empréstimos concedidos a empresas privadas no sector das pescas. Assim, a medida beneficia essas empresas. As taxas de juro reduzidas são suportadas pelo orçamento do Estado, sendo a medida criada por uma lei. Por este motivo, a Comissão considera que o regime constitui uma vantagem para as empresas em causa, financiada através de fundos públicos e imputada ao Estado.

Além disso, o auxílio é concedido a um número limitado de empresas do sector das pescas, assumindo, pois, uma natureza selectiva. Por outro lado, as empresas beneficiárias estão em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas tanto em Portugal como noutros Estados-Membros ou com empresas de outros sectores cujos produtos estejam em concorrência directa com os produtos de pesca.

Em consequência, o auxílio concedido ao abrigo deste regime distorce ou ameaça distorcer a concorrência e deve ser considerado um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE. O auxílio em análise só poderá ser considerado compatível com o mercado comum se for susceptível de beneficiar de uma das derrogações previstas no Tratado CE.

3.3.   Base da apreciação

Uma vez que o auxílio se destina ao sector das pescas, o regime notificado deve ser avaliado no âmbito da legislação comunitária pertinente, nomeadamente os artigos 87.o-88.o do Tratado CE e as Directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (3) (a seguir denominadas “directrizes para o sector das pescas”).

As autoridades portuguesas consideram que o auxílio concedido no âmbito do regime proposto constitui um auxílio ao investimento. Contudo, a Comissão verifica que o auxílio visa atenuar a carga financeira representada pelo reembolso de empréstimos. Embora o auxílio esteja associado a investimentos, o investimento em si já foi realizado. Por conseguinte, o auxílio não tem por efeito apoiar um investimento mas atenua a carga financeira resultante de investimentos realizados anteriormente pelas empresas em causa.

O auxílio induz, pois, a melhoria do rendimento dessas empresas. O auxílio deve ser considerado um auxílio ao funcionamento, sendo, em conformidade com o ponto 3.7 das directrizes para o sector das pescas, a esse título, em princípio, incompatível com o mercado comum.

Porém, o auxílio só é concedido a empresas que as autoridades portuguesas considerem estar em dificuldade. Nesse contexto, o auxílio poderia ser considerado um auxílio à reestruturação. O ponto 4.1.2. das directrizes para o sector das pescas estabelece que “os auxílios estatais de emergência e à reestruturação de empresas em dificuldade serão apreciados de acordo com as Orientações comunitárias dos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (4)” (a seguir denominadas “orientações para a reestruturação”). Tal foi também recentemente sublinhado pela Comissão no ponto 3 da Comunicação de 9 de Março de 2006 ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a melhoria da situação económica no sector das pescas (5). Para além dos requisitos enunciados nas orientações para a reestruturação, os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária. Em consequência, o regime notificado será avaliado à luz das orientações para a reestruturação, assim como da condição suplementar de as empresas que exercem a pesca marítima elaborarem e apresentarem à Comissão um plano adequado, destinado a reduzir as capacidades da frota além do obrigatório por força do direito comunitário.

3.4.   Grandes empresas abrangidas pelo regime

De acordo com as informações apresentadas pelas autoridades portuguesas, todos os tipos de empresas do sector das pescas podem ser beneficiárias da linha de crédito proposta. Contudo, é de observar que, por força das orientações para a reestruturação (pontos 78-85), a Comissão só pode autorizar regimes de auxílios de emergência e/ou à reestruturação para pequenas e médias empresas em dificuldade se estas forem abrangidas pela definição comunitária de PME.

É verdade que as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de todos os casos individuais em que uma grande empresa solicitasse o auxílio. Porém, à luz das orientações para a reestruturação, o regime de auxílio proposto deve limitar-se estritamente às PME. Por estes motivos, a Comissão restringe a sua avaliação infra a auxílios à reestruturação das PME.

3.5.   Elegibilidade das empresas candidatas

Os pontos 9, 10 e 11 das orientações para a reestruturação estabelecem certos critérios que permitem a identificação das “empresas em dificuldade”.

O princípio de base é que a empresa deve ser incapaz de suportar prejuízos que, na ausência de uma intervenção externa, a condenariam ao desaparecimento quase certo a curto ou médio prazo. As circunstâncias que, nos termos das orientações para a reestruturação, indicam que uma empresa se encontra em dificuldade são, nomeadamente, o desaparecimento de mais de metade do seu capital subscrito e a perda de mais de um quarto desse capital nos últimos 12 meses ou o facto de a empresa preencher, nos termos do direito nacional, as condições para ser objecto de um processo de falência ou de insolvência.

As autoridades portuguesas consideram que o ponto 11 das orientações para a reestruturação confere aos Estados-Membros um certo grau de discrição ao determinar se uma empresa está ou não em dificuldade. A Comissão observa que, contrariamente ao ponto 10, que enuncia critérios objectivos que determinam em que condições uma empresa é considerada em dificuldade, o ponto 11 contém critérios subjectivos que fazem parte da avaliação da compatibilidade do auxílio com o mercado comum com base nas orientações para a reestruturação elaboradas pela Comissão. Além disso, nos termos do ponto 79 das orientações, salvo disposição em contrário constante de regras sectoriais em matéria de auxílios estatais, os auxílios a favor de pequenas e médias empresas só estão dispensados de notificação individual se a empresa beneficiária preencher pelo menos um dos três critérios enunciados no ponto 10. Os auxílios a favor de empresas que não satisfaçam nenhum destes três critérios, devem ser notificados individualmente à Comissão a fim de que esta possa apreciar o carácter de empresa em dificuldade do beneficiário. Por conseguinte, se uma PME não satisfizer nenhum dos três critérios do ponto 10, o auxílio deve ser notificado individualmente à Comissão, que avaliará se a empresa está realmente em dificuldade.

É de assinalar igualmente que a última frase do ponto 11 estabelece que uma empresa só é elegível após verificação da sua incapacidade de garantir a sua recuperação com os seus recursos próprios.

No regime de auxílio proposto, as empresas elegíveis são aquelas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos.

Embora se afigure muito distante das circunstâncias identificadas pelas orientações para a reestruturação como constituindo uma indicação de que as empresas estão em situação de dificuldade, este limiar permitiria, na opinião das autoridades portuguesas, identificar as empresas que não estão em posição de garantir a sua recuperação financeira sem auxílio estatal.

Por carta de 30 de Maio de 2006 (FISH(06)D/6650), a Comissão solicitou às autoridades portuguesas a apresentação de informações exaustivas sobre a estrutura financeira das empresas de pesca em Portugal, a fim de demonstrar que 15 % dos resultados brutos podem ser considerados um limiar adequado para determinar que as empresas se encontram em dificuldade. Não obstante, a resposta enviada pelas autoridades portuguesas em 28 de Junho de 2006 (ref. 001521) reitera simplesmente o que designam por um “poder discricionário”, concedido aos Estados-Membros pelo ponto 11 das orientações para a reestruturação. A resposta não contém nenhum elemento que permita à Comissão verificar a adequação deste critério para determinar quais as empresas que podem ser consideradas em dificuldade.

Atendendo ao exposto, a Comissão é de opinião que as autoridades portuguesas não conseguiram demonstrar que as empresas potencialmente elegíveis são empresas em dificuldade na acepção das orientações para a reestruturação, pelo que duvida que esta condição das orientações seja respeitada.

3.6.   Existência de planos de reestruturação

No respeitante aos regimes de auxílios concedidos às PME, o ponto 82 das orientações para a reestruturação estabelece que “a Comissão só poderá autorizar regimes de auxílios à reestruturação se a concessão dos auxílios for sujeita à execução completa por parte do beneficiário de um plano de reestruturação previamente aprovado pelo Estado-Membro e que satisfaça as seguintes condições:

| a) | Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37; |
| --- | --- |

a)

Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37;

| b) | Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42; |
| --- | --- |

b)

Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42;

| c) | Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45; |
| --- | --- |

c)

Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45;

| d) | Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.” |
| --- | --- |

d)

Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.”

Acresce que o ponto 83 estipula que os regimes devem indicar o montante máximo do auxílio susceptível de ser concedido a uma mesma empresa no âmbito de uma operação de auxílio de emergência e/ou à reestruturação e que o montante máximo para a concessão combinada de auxílios de emergência e à reestruturação a uma empresa não pode ultrapassar 10 milhões de EUR, incluindo em caso de cumulação com outras fontes ou outros regimes. Qualquer auxílio que ultrapasse esse montante deve ser notificado individualmente à Comissão.

O ponto 84 exige, além disso, que seja respeitado “o princípio do auxílio único”, especificando o ponto 85 que os Estados-Membros devem também notificar individualmente à Comissão os auxílios nos casos em que uma empresa tiver adquirido activos de outra empresa que tenha já recebido um auxílio de emergência ou à reestruturação.

Com base nas informações disponíveis, a Comissão tem sérias dúvidas quanto à tomada em consideração pelo regime notificado de todas as condições indicadas acima. No respeitante aos planos de reestruturação, embora o regime notificado exija que os beneficiários apresentem um plano de reestruturação para as empresas em causa, a Comissão, com base nas informações disponíveis, tem sérias dúvidas de que estes planos obedeçam a todos os requisitos estabelecidos nos pontos 34-37 das orientações em causa. Tal como definidos no regime notificado, estes planos visam essencialmente auxiliar as empresas a reembolsar as dívidas contraídas para a modernização das suas estruturas produtivas, ou seja, prevêem apenas a reestruturação financeira das dívidas das empresas em causa por meio do auxílio concedido. Os planos não constituem, porém, um plano de reestruturação da actividade económica da empresa. Em particular, o regime notificado não exige a inclusão, nos planos de reestruturação, de uma análise económica aprofundada da situação da empresa, que permita a identificação das circunstâncias que suscitaram as suas dificuldades, nem propostas relativas às medidas e adaptações necessárias para permitir à empresa beneficiária evoluir para uma nova estrutura que lhe ofereça perspectivas de viabilidade a longo prazo e a possibilidade de funcionar com os seus recursos próprios.

Na opinião das autoridades portuguesas, no caso presente, a reestruturação económica das empresas em causa não se afigura necessária, uma vez que os subsídios não visam investimentos futuros mas a renegociação de dívidas assumidas no âmbito da modernização e reestruturação das estruturas produtivas.

A Comissão considera, contudo, que as orientações exigem que a reestruturação de uma empresa, nem que meramente financeira, abranja, em todos os casos, um certo número de medidas destinadas a melhorar a sua viabilidade e a abandonar as actividades que, mesmo após a reestruturação, continuariam a ser estruturalmente deficitárias. Além disso, o plano de reestruturação deve ter em conta, nomeadamente, a situação e a evolução previsível da oferta e da procura no mercado dos produtos em causa, com cenários que traduzam hipóteses optimistas, pessimistas e intermédias, bem como os pontos fortes e fracos específicos da empresa.

Por outro lado, de acordo com as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas, os planos de reestruturação serão avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais informarão posteriormente as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa. Porém, é de sublinhar que, nos termos do ponto 59 das orientações para a reestruturação, o plano de reestruturação deve, no caso das PME, “ser aprovado pelo Estado-Membro em causa e ser comunicado à Comissão”. Na opinião da Comissão, tal significa que, embora a avaliação dos planos possa ser confiada às instituições de crédito, a aprovação formal deve ser feita pela autoridade competente que concederá o auxílio.

3.7.   Distorção indevida da concorrência e proporcionalidade do auxílio

A alínea b) do ponto 82 das orientações para a reestruturação refere-se aos pontos 38-42 das mesmas, os quais estabelecem várias condições a fim de evitar distorções indevidas da concorrência em caso de reestruturação das médias empresas. No tocante às pequenas empresas, os regimes devem prever que as empresas beneficiárias não aumentem a sua capacidade durante a reestruturação. No que se refere às empresas de médias dimensões, os planos de reestruturação devem prever as necessárias medidas compensatórias, a fim de garantir que sejam minimizados os efeitos negativos nas trocas comerciais. A Comissão observa que as autoridades portuguesas não apresentaram quaisquer informações sobre o cumprimento dos critérios estabelecidos nos referidos pontos.

Acresce que, de acordo com os pontos 43 a 45, os auxílios devem “ser limitados ao mínimo necessário”. Este princípio implica que os beneficiários do auxílio contribuam de modo significativo para o plano de reestruturação através dos seus fundos próprios. As autoridades portuguesas indicaram que não tiveram em conta estas exigências no regime de auxílio proposto por considerarem que este último não prevê nenhum auxílio directo em termos de capital. Cabe, porém, à Comissão sublinhar que este princípio é aplicável a todos os tipos de auxílio à reestruturação, não se limitando, pois, aos casos em que é concedido um auxílio directo.

Por último, os pontos 72-77 das orientações para a reestruturação estabelecem o princípio do “auxílio único”, segundo o qual os auxílios de emergência e à reestruturação só podem ser concedidos uma única vez, a fim de evitar que as empresas sejam apoiadas quando só conseguem sobreviver graças aos sucessivos apoios do Estado. Sempre que for notificado à Comissão um projecto de auxílio de emergência ou à reestruturação, o Estado-Membro deve especificar se a empresa em causa já beneficiou de auxílios estatais deste tipo. No caso dos regimes de auxílio que beneficiam várias empresas, as autoridades nacionais devem assegurar que seja observado este princípio e fornecer à Comissão as informações pertinentes que lhe permitam verificar que as empresas beneficiárias não tenham anteriormente recebido auxílios de emergência ou à reestruturação.

De acordo com as autoridades portuguesas, o apoio financeiro proposto beneficiará empresas que investiram na modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas. Estes investimentos devem ser compatíveis com a legislação comunitária e com os limites estabelecidos para os auxílios ao investimento no sector das pescas e da aquicultura. Porém, as autoridades portuguesas não transmitiram informações que permitam verificar que o princípio do “auxílio único ”será respeitado no âmbito do regime de auxílio proposto.

3.8.   Método de estabelecimento das taxas de referência e de actualização

As autoridades portuguesas indicaram que, em conformidade com o disposto no anexo III das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (6), o auxílio ao investimento sob a forma de empréstimo bonificado, previsto pelo regime proposto, é, em primeiro lugar, expresso em pontos de bonificação, ou seja, na diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. As mesmas autoridades admitem, contudo, que a taxa de referência não foi aumentada de nenhum prémio, não obstante o facto de os beneficiários potenciais serem empresas em dificuldade e estarem, por conseguinte, sujeitas a um risco específico.

O resultado final é de 2,68 %. Este cálculo resulta da adição dos pontos de redução para cada ano.

A Comissão considera que, à luz do disposto na Comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização (7), as autoridades portuguesas deviam ter aumentado a taxa de referência fixada para Portugal de um prémio de risco, por forma a compensar o risco potencial inerente às empresas em dificuldade. De contrário, os pontos de bonificação não são realistas, uma vez que, quando o regime se aplica efectivamente a empresas em dificuldade, não tomam em consideração a taxa efectiva que uma instituição de crédito fixaria em condições normais para uma empresa em dificuldade.

3.9.   Redução das capacidades da frota

O ponto 4.1.2 das directrizes para o sector das pescas estabelece que os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária.

As autoridades portuguesas exprimiram o seu empenho em reduzir a frota que beneficia do regime de auxílio em causa de 1,005 vezes as novas capacidades da frota introduzidas no período efectivo de bonificação de três anos. As mesmas autoridades acrescentam que esta redução de 0,5 % será aplicada cumulativamente a outras acções de redução da frota empreendidas por Portugal nos termos de legislação comunitária, nomeadamente planos de recuperação e gestão.

As autoridades portuguesas observam ainda que a frota portuguesa foi sujeita a uma redução drástica nos últimos 15 anos.

A Comissão considera que o compromisso assumido no sentido de reduzir a frota com base num rácio de apenas 1:1,005 se apresenta meramente como uma diminuição formal, que não pode ser considerada uma verdadeira redução no espírito das directrizes supracitadas. Por outro lado, as autoridades portuguesas não fornecem nenhuma indicação sobre a forma como essa redução será aplicada, por exemplo, consoante o tipo de actividade de pesca exercida ou o tipo de navio.

3.10.   Conclusão

Atendendo ao exposto, a Comissão tem sérias dúvidas de que o regime notificado cumpra as directrizes para o sector das pescas e as orientações para a reestruturação aplicáveis, assim como o previsto na comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização.

4.   PROPOSTA

A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE por ter sérias dúvidas quanto à compatibilidade deste regime de auxílio com o mercado comum.

À luz do que precede, a Comissão convida o Governo português, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, a apresentar as suas observações e fornecer quaisquer informações úteis para a avaliação do auxílio em causa, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia da presente carta aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas acima referidas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.”

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Ref. SG (2000) D/101992 (JO C 110 de 15.4.2000, p. 44).

2

(3)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

3

(4)  JO C 288 de 9.10.1999, p. 2.

4

(5)  COM(2006) 103 final.

5

(6)  JO C 74 de 10.3.1998, p. 9.

6

(7)  JO C 273 de 9.9.1997, p. 3.

7

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/58

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4624 – EQT/Scandic)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/28)

| 1. | Kommissionen mottog den 19 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget EQT V Limited (”EQT”, Storbritannien), kontrollerat av Investor AB (”Investor”, Sverige), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar kontroll över delar av företaget Scandic Hotels AB (”Scandic”, Sverige) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 19 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget EQT V Limited (”EQT”, Storbritannien), kontrollerat av Investor AB (”Investor”, Sverige), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar kontroll över delar av företaget Scandic Hotels AB (”Scandic”, Sverige) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Investor: Investeringsbolag, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Investor: Investeringsbolag,

| — | EQT: Investeringsfond, |
| --- | --- |

—

EQT: Investeringsfond,

| — | Scandic: Drift och administration av hotell. |
| --- | --- |

—

Scandic: Drift och administration av hotell.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4624 – EQT/Scandic, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4624 – EQT/Scandic, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/59

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4608 – Siemens/UGS)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 72/29)

| 1. | Kommissionen mottog den 21 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Siemens Aktiengesellschaft (”Siemens”), Tyskland på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget UGS Capital Corporation (”UGS”), Förenta staterna genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 21 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Siemens Aktiengesellschaft (”Siemens”), Tyskland på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget UGS Capital Corporation (”UGS”), Förenta staterna genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Siemens: Informations- och kommunikationsteknik, automations- och kontrollsystem, energiproduktionssystem, läkemedelslösningar, transportsystem, belysning, finansierings- och fastighetstjänster |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Siemens: Informations- och kommunikationsteknik, automations- och kontrollsystem, energiproduktionssystem, läkemedelslösningar, transportsystem, belysning, finansierings- och fastighetstjänster

| — | UGS: Programvara för hantering av produkten under dess livscykel. |
| --- | --- |

—

UGS: Programvara för hantering av produkten under dess livscykel.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4608 – Siemens/UGS, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4608 – Siemens/UGS, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---