# Az Európai Unió C 72/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 72 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. március 29. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 72

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. március 29.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások, iránymutatások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2007/C 072/01 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Szlovákia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 1 |
| 2007/C 072/02 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Észtország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 5 |
| 2007/C 072/03 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Málta aktualizált, 2006–2009-re szóló konvergenciaprogramjáról | 9 |
| 2007/C 072/04 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Lengyelország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 13 |
| 2007/C 072/05 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Svédország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 17 |
| 2007/C 072/06 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) az Egyesült Királyság 2006-2007–2011-2012 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 20 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások, iránymutatások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2007/C 072/01

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Szlovákia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

1

2007/C 072/02

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Észtország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

5

2007/C 072/03

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Málta aktualizált, 2006–2009-re szóló konvergenciaprogramjáról

9

2007/C 072/04

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Lengyelország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

13

2007/C 072/05

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Svédország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

17

2007/C 072/06

A Tanács véleménye (2007. február 27.) az Egyesült Királyság 2006-2007–2011-2012 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

20

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2007/C 072/07 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 072/08 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/09 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/10 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/11 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/12 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 072/13 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  ) | 29 |
| | Europol |
| 2007/C 072/14 | Az Europol igazgatási tanácsának határozata (2007. március 20.) az összegyűjtött információkat tartalmazó számítógépesített rendszerből való adatlekérdezés ellenőrzési mechanizmusairól | 30 |
| 2007/C 072/15 | Az Europol igazgatótanácsának határozata (2007. március 20.) amely meghatározza a harmadik felek szakértőinek az elemző csoportok tevékenységeibe való bevonását szabályozó megállapodásokat irányító szabályokat | 32 |
| 2007/C 072/16 | Az Europol igazgatótanácsának határozata (2007 március 20.) az Europol tisztviselők közös nyomozati csoportokban való részvételének adminisztratív megvalósítását szabályozó rendelkezéseket irányító szabályok meghatározásáról | 35 |
| 2007/C 072/17 | Az Europol dokumentumaihoz való hozzáférés szabályai | 37 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2007/C 072/07

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

24

2007/C 072/08

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/09

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/10

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/11

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/12

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  )

1

29

2007/C 072/13

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  )

1

29

Europol

2007/C 072/14

Az Europol igazgatási tanácsának határozata (2007. március 20.) az összegyűjtött információkat tartalmazó számítógépesített rendszerből való adatlekérdezés ellenőrzési mechanizmusairól

30

2007/C 072/15

Az Europol igazgatótanácsának határozata (2007. március 20.) amely meghatározza a harmadik felek szakértőinek az elemző csoportok tevékenységeibe való bevonását szabályozó megállapodásokat irányító szabályokat

32

2007/C 072/16

Az Europol igazgatótanácsának határozata (2007 március 20.) az Europol tisztviselők közös nyomozati csoportokban való részvételének adminisztratív megvalósítását szabályozó rendelkezéseket irányító szabályok meghatározásáról

35

2007/C 072/17

Az Europol dokumentumaihoz való hozzáférés szabályai

37

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 072/18 | Euro-átváltási árfolyamok | 41 |
| 2007/C 072/19 | Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. október 25-i 144. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről – Referens tagállam: Svédország | 42 |
| 2007/C 072/20 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez ügyben (Az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgató tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke szerint) | 45 |
| 2007/C 072/21 | Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. április 7-i 139. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring üggyel kapcsolatos határozattervezetről – Referens tagállam: Luxemburg | 46 |
| 2007/C 072/22 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring ügyben (Az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban
  ) | 47 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2007/C 072/18

Euro-átváltási árfolyamok

41

2007/C 072/19

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. október 25-i 144. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről – Referens tagállam: Svédország

42

2007/C 072/20

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez ügyben (Az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgató tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke szerint)

(Az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgató tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke szerint)

45

2007/C 072/21

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. április 7-i 139. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring üggyel kapcsolatos határozattervezetről – Referens tagállam: Luxemburg

46

2007/C 072/22

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring ügyben (Az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban
  )

(Az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban

)

47

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | EFTA-bíróság |
| 2007/C 072/23 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. november 15-én indított pere a Liechtensteini Hercegség ellen (E-5/06. ügy) | 48 |
| 2007/C 072/24 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. december 18-án indított pere a Liechtensteini Hercegség ellen (E-6/06. ügy) | 49 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 072/25 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  ) | 50 |
| 2007/C 072/26 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4590 – REWE/Delvita) (
  1
  ) | 51 |
| 2007/C 072/27 | Állami támogatás – Portugália – Állami támogatá C 55/06 (ex N 42/05) sz. – Kamattámogatás a halászati ágazatban működő vállalkozások számára nyújtott kölcsönökre – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 52 |
| 2007/C 072/28 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4624 – EQT/Scandic) (
  1
  ) | 58 |
| 2007/C 072/29 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4608 – Siemens/UGS) (
  1
  ) | 59 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-bíróság

2007/C 072/23

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. november 15-én indított pere a Liechtensteini Hercegség ellen (E-5/06. ügy)

48

2007/C 072/24

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. december 18-án indított pere a Liechtensteini Hercegség ellen (E-6/06. ügy)

49

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 072/25

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  )

1

50

2007/C 072/26

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4590 – REWE/Delvita) (
  1
  )

1

51

2007/C 072/27

Állami támogatás – Portugália – Állami támogatá C 55/06 (ex N 42/05) sz. – Kamattámogatás a halászati ágazatban működő vállalkozások számára nyújtott kölcsönökre – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

52

2007/C 072/28

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4624 – EQT/Scandic) (
  1
  )

1

58

2007/C 072/29

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4608 – Siemens/UGS) (
  1
  )

1

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások, iránymutatások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Szlovákia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2007/C 72/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Szlovákia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Szlovákia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 6,6 %-ról 2007-ben 7,1 %-ra nő, ezután 2008-ban és 2009-ben 5,5 %-ra, illetve 5,1 %-ra csökken. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2006 tekintetében óvatos, a programidőszak hátralévő része tekintetében pedig megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik. |
| --- | --- |

(2)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 6,6 %-ról 2007-ben 7,1 %-ra nő, ezután 2008-ban és 2009-ben 5,5 %-ra, illetve 5,1 %-ra csökken. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2006 tekintetében óvatos, a programidőszak hátralévő része tekintetében pedig megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik.

| (3) | A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 3,4 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 4,2 %-ának megfelelő céllal. A jobb eredmény oka a GDP és a foglalkoztatás vártnál sokkal erőteljesebb növekedése, továbbá a kamatkiadások és a nyugdíjreformmal kapcsolatos költségek vártnál alacsonyabb szintje. Az előre nem látott növekedésből származó bevételi többlet egy részét azonban elköltötték, és nem a hiány gyorsabb csökkentésére fordították. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 3,4 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 4,2 %-ának megfelelő céllal. A jobb eredmény oka a GDP és a foglalkoztatás vártnál sokkal erőteljesebb növekedése, továbbá a kamatkiadások és a nyugdíjreformmal kapcsolatos költségek vártnál alacsonyabb szintje. Az előre nem látott növekedésből származó bevételi többlet egy részét azonban elköltötték, és nem a hiány gyorsabb csökkentésére fordították.

| (4) | A program előző változatával egyezően az új program középtávú költségvetési stratégiájának fő célja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megvalósítása 2010-ig, főként a strukturális egyenleg (a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb intézkedések nélkül számított egyenleg) tekintetében a GDP 0,9 %-ának megfelelő középtávú költségvetési hiánycél megvalósítása révén. A program szerint a 2006-ban a GDP 3,7 %-át kitevő államháztartási hiány 2009-ig fokozatosan a GDP 1,9 %-ára csökken, az elsődleges hiány pedig 1,9 %-ról 0,2 %-ra. Az előirányzott költségvetési konszolidáció a kiadások – mind a folyó, mind a tőkekiadások – visszafogására épül (a kiadások GDP-hez viszonyított aránya 3,25 százalékponttal csökken), amit csaknem teljesen semlegesít a bevételi arány (1,5 százalékpontos) csökkenése. A program előző változatával összehasonlítva az új program sokkal kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett ugyanazt a kiigazítást tervezi. |
| --- | --- |

(4)

A program előző változatával egyezően az új program középtávú költségvetési stratégiájának fő célja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megvalósítása 2010-ig, főként a strukturális egyenleg (a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb intézkedések nélkül számított egyenleg) tekintetében a GDP 0,9 %-ának megfelelő középtávú költségvetési hiánycél megvalósítása révén. A program szerint a 2006-ban a GDP 3,7 %-át kitevő államháztartási hiány 2009-ig fokozatosan a GDP 1,9 %-ára csökken, az elsődleges hiány pedig 1,9 %-ról 0,2 %-ra. Az előirányzott költségvetési konszolidáció a kiadások – mind a folyó, mind a tőkekiadások – visszafogására épül (a kiadások GDP-hez viszonyított aránya 3,25 százalékponttal csökken), amit csaknem teljesen semlegesít a bevételi arány (1,5 százalékpontos) csökkenése. A program előző változatával összehasonlítva az új program sokkal kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett ugyanazt a kiigazítást tervezi.

| (5) | A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális hiány a tervek szerint a 2006-ban a GDP 3,5 %-át kitevő értékről 2009-ig a GDP mintegy 2,5 %-ára csökken. A program az előző változathoz hasonlóan középtávú költségvetési célkitűzésként a strukturális hiánynak éppen a GDP 1 %-a alatt maradó szintjét határozza meg, amelyet nem a programidőszakban, hanem 2010-ben akarnak elérni. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 2 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát. |
| --- | --- |

(5)

A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális hiány a tervek szerint a 2006-ban a GDP 3,5 %-át kitevő értékről 2009-ig a GDP mintegy 2,5 %-ára csökken. A program az előző változathoz hasonlóan középtávú költségvetési célkitűzésként a strukturális hiánynak éppen a GDP 1 %-a alatt maradó szintjét határozza meg, amelyet nem a programidőszakban, hanem 2010-ben akarnak elérni. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 2 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát.

| (6) | A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. A makrogazdasági forgatókönyvből eredő kockázatok nagyjából semlegesek, míg az adó-előrejelzések egészében nézve úgy tűnik, hogy megbízható feltételezéseken alapulnak. A programban előirányzott költségvetési konszolidáció a kiadások visszafogására épül, a program ugyanakkor nem ad megfelelő tájékoztatást az ezt támogató (2007 utáni) intézkedésekről, és nem határoz meg kötelező jellegű középtávú kiadási kereteket. Másfelől Szlovákia az elmúlt években jó eredményeket ért el, noha a költségvetési célok elérését megkönnyítette a vártnál nagyobb növekedés és az uniós pénzeszközök vártnál alacsonyabb igénybevétele. |
| --- | --- |

(6)

A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. A makrogazdasági forgatókönyvből eredő kockázatok nagyjából semlegesek, míg az adó-előrejelzések egészében nézve úgy tűnik, hogy megbízható feltételezéseken alapulnak. A programban előirányzott költségvetési konszolidáció a kiadások visszafogására épül, a program ugyanakkor nem ad megfelelő tájékoztatást az ezt támogató (2007 utáni) intézkedésekről, és nem határoz meg kötelező jellegű középtávú kiadási kereteket. Másfelől Szlovákia az elmúlt években jó eredményeket ért el, noha a költségvetési célok elérését megkönnyítette a vártnál nagyobb növekedés és az uniós pénzeszközök vártnál alacsonyabb igénybevétele.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nagyjából alkalmasnak tűnik arra, hogy 2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. A növekedési kilátások javulása és a kedvező gazdasági időszak miatt azonban a korrekciós időszak alatt strukturális szempontból szigorítani kellene a kiigazítási pályát. Úgy tűnik, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal normál makrogazdasági ingadozások esetén a elkövetkező években nem képes elegendő biztonsági tartalékot nyújtani a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Az irányvonal ahhoz is kevésnek tűnik, hogy biztosítsa a középtávú célkitűzés program szerinti, 2010-es megvalósítását. A túlzott hiány megszüntetését követő években a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét fokozottan összhangban kellene állítani a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie. A 2007 és 2009 közötti, előre láthatólag kedvező gazdasági időszakban a strukturális egyenlegnek mindössze 0,75 %-os GDP-arányos javulása várható. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nagyjából alkalmasnak tűnik arra, hogy 2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. A növekedési kilátások javulása és a kedvező gazdasági időszak miatt azonban a korrekciós időszak alatt strukturális szempontból szigorítani kellene a kiigazítási pályát. Úgy tűnik, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal normál makrogazdasági ingadozások esetén a elkövetkező években nem képes elegendő biztonsági tartalékot nyújtani a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Az irányvonal ahhoz is kevésnek tűnik, hogy biztosítsa a középtávú célkitűzés program szerinti, 2010-es megvalósítását. A túlzott hiány megszüntetését követő években a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét fokozottan összhangban kellene állítani a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie. A 2007 és 2009 közötti, előre láthatólag kedvező gazdasági időszakban a strukturális egyenlegnek mindössze 0,75 %-os GDP-arányos javulása várható.

| (8) | A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ben elérte a GDP 33,1 %-át, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 3,4 százalékponttal csökken. |
| --- | --- |

(8)

A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ben elérte a GDP 33,1 %-át, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 3,4 százalékponttal csökken.

| (9) | Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Szlovákiában kisebb, mint az EU-átlag, mivel a közelmúlt nyugdíjreformja által befolyásolt nyugdíjkiadások kevésbé nőttek, mint más országokban. A kiinduló költségvetési egyenleg még a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. Az államháztartás konszolidációja ezért hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Szlovákia összességében közepes kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

(9)

Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Szlovákiában kisebb, mint az EU-átlag, mivel a közelmúlt nyugdíjreformja által befolyásolt nyugdíjkiadások kevésbé nőttek, mint más országokban. A kiinduló költségvetési egyenleg még a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. Az államháztartás konszolidációja ezért hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Szlovákia összességében közepes kockázattal szembesül.

| (10) | A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program mindamellett ad némi tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. Úgy tűnik, hogy a konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései nem állnak teljesen összhangban a nemzeti reformprogramban előirányzott intézkedésekkel. Az oktatást leszámítva a programban felsorolt kiadási prioritások eltérnek a nemzeti reformprogramban megállapított fő kihívásoktól. A nemzeti reformprogramban említett jelentős oktatási támogatás pedig nem jelenik meg egyértelműen a 2007-es költségvetésben vagy a konvergenciaprogramban. |
| --- | --- |

(10)

A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program mindamellett ad némi tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. Úgy tűnik, hogy a konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései nem állnak teljesen összhangban a nemzeti reformprogramban előirányzott intézkedésekkel. Az oktatást leszámítva a programban felsorolt kiadási prioritások eltérnek a nemzeti reformprogramban megállapított fő kihívásoktól. A nemzeti reformprogramban említett jelentős oktatási támogatás pedig nem jelenik meg egyértelműen a 2007-es költségvetésben vagy a konvergenciaprogramban.

| (11) | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

(11)

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| (12) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (2). |
| --- | --- |

(12)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (2).

A Tanács úgy véli, hogy a program biztosítja a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetését, és ugyan korlátozottan, de eredményeket hoz a középtávú célkitűzés megvalósításában.

A fenti értékelés alapján és a 2005. július 5-i, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás fényében a Tanács felkéri Szlovákiát a következők megvalósítására:

| i. | használja ki az erőteljes növekedést ígérő kilátásokat arra, hogy a túlzott hiány 2007-ig történő, nagyobb biztonsági tartalékot nyújtó megszüntetése érdekében fokozza a strukturális kiigazítást, és hogy gyorsítsa fel a középtávú célkitűzés megvalósítását; valamint |
| --- | --- |

i.

használja ki az erőteljes növekedést ígérő kilátásokat arra, hogy a túlzott hiány 2007-ig történő, nagyobb biztonsági tartalékot nyújtó megszüntetése érdekében fokozza a strukturális kiigazítást, és hogy gyorsítsa fel a középtávú célkitűzés megvalósítását; valamint

| ii. | erősítse meg a középtávú kiadási korlátok kötelező jellegét a központi kormányzat esetében. |
| --- | --- |

ii.

erősítse meg a középtávú kiadási korlátok kötelező jellegét a központi kormányzat esetében.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2006. december | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |
| BIZ 2006. november | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | nincs adat |
| KP 2005. december | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | nincs adat |
| HICP infláció
  (%) | KP 2006. december | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |
| BIZ 2006. november | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | nincs adat |
| KP 2005. december | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. december
   (3) | – 2,2 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |
| BIZ 2006. november (7) | – 2,0 | – 0,7 | 1,1 | 1,6 | nincs adat |
| KP 2005. december
   (3) | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. december | – 3,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 |
| BIZ 2006. november | – 3,1 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | nincs adat |
| KP 2005. december | – 4,9 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,7 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. december | – 1,4 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 |
| BIZ 2006. november | – 1,4 | – 1,7 | – 1,1 | – 0,9 | nincs adat |
| KP 2005. december | – 3,1 | – 2,3 | – 1,1 | – 0,8 | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (3) | – 2,4 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| BIZ 2006. november | – 2,5 | – 3,2 | – 3,3 | – 3,3 | nincs adat |
| KP 2005. december
   (3) | – 4,4 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,9 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (4)
   (8)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (5) | – 1,6 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| BIZ 2006. november (6) | – 1,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,3 | nincs adat |
| KP 2005. december | – 3,6 | – 3,9 | – 3,1 | – 2,9 | nincs adat |
| Bruttó államadósság (8)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |
| BIZ 2006. november | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | nincs adat |
| KP 2005. december | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | nincs adat |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2005

2006

2007

2008

2009

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2006. december

6,1

6,6

7,1

5,5

5,1

BIZ 2006. november

6,0

6,7

7,2

5,7

nincs adat

KP 2005. december

5,1

5,4

6,1

5,6

nincs adat

HICP infláció

(%)

KP 2006. december

2,8

4,4

3,1

2,0

2,4

BIZ 2006. november

2,8

4,5

3,4

2,5

nincs adat

KP 2005. december

2,2

1,5

2,2

2,5

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2006. december
   (3)

– 2,2

– 0,9

1,0

1,6

1,9

BIZ 2006. november (7)

– 2,0

– 0,7

1,1

1,6

nincs adat

KP 2005. december
   (3)

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

nincs adat

Államháztartási egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

KP 2006. december

– 3,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

BIZ 2006. november

– 3,1

– 3,4

– 3,0

– 2,9

nincs adat

KP 2005. december

– 4,9

– 4,2

– 3,0

– 2,7

nincs adat

Elsődleges egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

KP 2006. december

– 1,4

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

BIZ 2006. november

– 1,4

– 1,7

– 1,1

– 0,9

nincs adat

KP 2005. december

– 3,1

– 2,3

– 1,1

– 0,8

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (3)

– 2,4

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

BIZ 2006. november

– 2,5

– 3,2

– 3,3

– 3,3

nincs adat

KP 2005. december
   (3)

– 4,4

– 3,9

– 3,0

– 2,9

nincs adat

Strukturális egyenleg (4)
   (8)

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (5)

– 1,6

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

BIZ 2006. november (6)

– 1,7

– 3,3

– 3,3

– 3,3

nincs adat

KP 2005. december

– 3,6

– 3,9

– 3,1

– 2,9

nincs adat

Bruttó államadósság (8)

(a GDP %-ában)

KP 2006. december

34,5

33,1

31,8

31,0

29,7

BIZ 2006. november

34,5

33,0

31,6

31,0

nincs adat

KP 2005. december

33,7

35,5

35,2

36,2

nincs adat

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A program nem szolgáltat adatot a 2009-es év államháztartási kiadásairól feladatkörök szerinti bontásban.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(4)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz).

(5)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,8%-a 2005-ben, hiánynövelő; a GDP 0,1%-a 2006-ban, hiánycsökkentő).

(6)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,9%-a 2005-ben, hiánynövelő; a GDP 0,1%-a 2006-ban, hiánycsökkentő).

(7)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 5,2%-os, 5,3%-os, 5,3%-os és 5,2%-os becsült potenciális növekedés alapján.

(8)  2006 októbere óta Szlovákia végrehajtja a második pillért képező tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozatot. A program előző változatából származó államháztartási adatokat ennek megfelelően módosították, hogy lehetővé tegyék az új változattal és a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésével való összehasonlítást.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/5

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Észtország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2007/C 72/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Észtország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

1.

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Észtország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| 2. | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 11 %-ról 2007-ben 8,25 %-ra, majd a későbbi években évente 1 százalékponttal, 7,5 %-ra esik vissza. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv óvatos növekedési feltételezéseken alapul. Mindazonáltal egyértelműen kockázatos a növekedés jelenlegi, túlzott ütemmel szembeni gyenge lassulásának előre jelzett középtávú pályája. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik. |
| --- | --- |

2.

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 11 %-ról 2007-ben 8,25 %-ra, majd a későbbi években évente 1 százalékponttal, 7,5 %-ra esik vissza. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv óvatos növekedési feltételezéseken alapul. Mindazonáltal egyértelműen kockázatos a növekedés jelenlegi, túlzott ütemmel szembeni gyenge lassulásának előre jelzett középtávú pályája. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik.

| 3. | A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2006-ban a GDP 2,5 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 0,3 %-ának megfelelő céllal. Az új változatban is előre jelzett jobb teljesítmény a 2005-ös vártnál jobb teljesítmény áthozatalának és a 2006-os meglepetésszerű növekedésnek köszönhető. A kiadások a költségvetésben előirányzottnál alacsonyabbak voltak. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2006-ban a GDP 2,5 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 0,3 %-ának megfelelő céllal. Az új változatban is előre jelzett jobb teljesítmény a 2005-ös vártnál jobb teljesítmény áthozatalának és a 2006-os meglepetésszerű növekedésnek köszönhető. A kiadások a költségvetésben előirányzottnál alacsonyabbak voltak.

| 4. | A programban foglalt középtávú költségvetési stratégia fő céljai az államháztartás legalább egyensúlyi helyzetben tartása, valamint hosszú távú fenntarthatóság biztosítása az elöregedéssel kapcsolatos költségvetési hatás fényében. A költségvetési stratégia szerint az államháztartási többlet a 2006-os 2,5 %-ról 2007–2008-ban a GDP körülbelül 1,25 %-ára csökken, majd azt követően a GDP mintegy 1,5 %-ára emelkedik. Az elsődleges egyenleg hasonlóan fog alakulni, a kamatkiadások elenyésző súlya miatt. A 2007-es többlet csökkenése a kiadás/GDP arány emelkedésének tudható be, míg a bevételi arány továbbra is csökken. 2008-tól az összbevételi és összkiadási arányok párhuzamosan csökkennek, a jövedelemadó-csökkentést, valamint a nominális GDP élénk növekedését el nem érő kiadásnövekedést tükrözve. Az új program az államháztartásnak mindig egyensúlyi helyzetben (amelyet az elmúlt években rendszerint túlteljesítettek) tartására törekvő múltbéli gyakorlattal szakítva jelentős többletet céloz meg a teljes programidőszak alatt, amely fontos előrelépés a gazdaság ciklikusságának figyelembevétele során. Az előző változattal összehasonlítva a 2007-től kitűzött célokat a GDP legalább 1 százalékpontjának megfelelő mértékben felfelé igazították a kedvezőbb (és valószerűbb) makrogazdasági forgatókönyv mellett. |
| --- | --- |

4.

A programban foglalt középtávú költségvetési stratégia fő céljai az államháztartás legalább egyensúlyi helyzetben tartása, valamint hosszú távú fenntarthatóság biztosítása az elöregedéssel kapcsolatos költségvetési hatás fényében. A költségvetési stratégia szerint az államháztartási többlet a 2006-os 2,5 %-ról 2007–2008-ban a GDP körülbelül 1,25 %-ára csökken, majd azt követően a GDP mintegy 1,5 %-ára emelkedik. Az elsődleges egyenleg hasonlóan fog alakulni, a kamatkiadások elenyésző súlya miatt. A 2007-es többlet csökkenése a kiadás/GDP arány emelkedésének tudható be, míg a bevételi arány továbbra is csökken. 2008-tól az összbevételi és összkiadási arányok párhuzamosan csökkennek, a jövedelemadó-csökkentést, valamint a nominális GDP élénk növekedését el nem érő kiadásnövekedést tükrözve. Az új program az államháztartásnak mindig egyensúlyi helyzetben (amelyet az elmúlt években rendszerint túlteljesítettek) tartására törekvő múltbéli gyakorlattal szakítva jelentős többletet céloz meg a teljes programidőszak alatt, amely fontos előrelépés a gazdaság ciklikusságának figyelembevétele során. Az előző változattal összehasonlítva a 2007-től kitűzött célokat a GDP legalább 1 százalékpontjának megfelelő mértékben felfelé igazították a kedvezőbb (és valószerűbb) makrogazdasági forgatókönyv mellett.

| 5. | A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a várakozások szerint 1 százalékponttal romlik, és így 2007-ben GDP-arányosan mintegy 0,5 %-ot ér el, majd 2008-ban a GDP 1 %-a fölé, 2009 és 2010-ben pedig a GDP 1,5 %-a fölé emelkedik. A konvergenciaprogram előző változatával egyezően a program a egyensúlyi helyzetet határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a programidőszak egészében fent kívánnak tartani. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 2 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és jelentősen szigorúbb, mint azt a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedése és az adósságráta indokolná. |
| --- | --- |

5.

A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a várakozások szerint 1 százalékponttal romlik, és így 2007-ben GDP-arányosan mintegy 0,5 %-ot ér el, majd 2008-ban a GDP 1 %-a fölé, 2009 és 2010-ben pedig a GDP 1,5 %-a fölé emelkedik. A konvergenciaprogram előző változatával egyezően a program a egyensúlyi helyzetet határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a programidőszak egészében fent kívánnak tartani. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 2 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és jelentősen szigorúbb, mint azt a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedése és az adósságráta indokolná.

| 6. | A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. A program programidőszak alatti makrogazdasági feltételezéseit óvatosnak tekinthetjük. Az adóbevételekre irányuló előrejelzések általában hihetőnek tűnnek. A kiadásnövekedés tervezett csökkentésének megvalósítását segítené azonban, ha kötelezőbb jellegű lenne a középtávú költségvetés-tervezési keret. |
| --- | --- |

6.

A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. A program programidőszak alatti makrogazdasági feltételezéseit óvatosnak tekinthetjük. Az adóbevételekre irányuló előrejelzések általában hihetőnek tűnnek. A kiadásnövekedés tervezett csökkentésének megvalósítását segítené azonban, ha kötelezőbb jellegű lenne a középtávú költségvetés-tervezési keret.

| 7. | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt nagy biztonsági tartalékkal fenntartsák a középtávú célkitűzést. Ezenkívül a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A programban szereplő költségvetési irányvonal nincs teljes mértékben összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal abban az értelemben, hogy 2007-ben ciklust támogató a kedvező időszakokban, holott a strukturális egyenlegnek a GDP mintegy 1 %-ával való csökkenése várható. |
| --- | --- |

7.

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt nagy biztonsági tartalékkal fenntartsák a középtávú célkitűzést. Ezenkívül a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A programban szereplő költségvetési irányvonal nincs teljes mértékben összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal abban az értelemben, hogy 2007-ben ciklust támogató a kedvező időszakokban, holott a strukturális egyenlegnek a GDP mintegy 1 %-ával való csökkenése várható.

| 8. | A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 3,7 %-a alá csökkent, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt további 2 százalékponttal csökken. |
| --- | --- |

8.

A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 3,7 %-a alá csökkent, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt további 2 százalékponttal csökken.

| 9. | Az észt népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása az EU-ban a legalacsonyabbak közé tartozik; az elkövetkező évtizedek alatt a GDP-arányos nyugdíjkiadások várhatóan csökkennek a nyugdíjreform tekintélyes kiadáscsökkentő hatása miatt. A bruttó adósság jelenlegi szintje igen alacsony Észtországban és a programidőszak alatti költségvetési tervekkel összhangban fenntartott rendezett államháztartás mellett hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Észtország összességében alacsony kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

9.

Az észt népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása az EU-ban a legalacsonyabbak közé tartozik; az elkövetkező évtizedek alatt a GDP-arányos nyugdíjkiadások várhatóan csökkennek a nyugdíjreform tekintélyes kiadáscsökkentő hatása miatt. A bruttó adósság jelenlegi szintje igen alacsony Észtországban és a programidőszak alatti költségvetési tervekkel összhangban fenntartott rendezett államháztartás mellett hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Észtország összességében alacsony kockázattal szembesül.

| 10. | A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett némi tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig kifejezetten figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program kiemeli a prudens költségvetési politikát, mint a makrogazdasági stabilizáció fontos elemét. |
| --- | --- |

10.

A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett némi tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig kifejezetten figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program kiemeli a prudens költségvetési politikát, mint a makrogazdasági stabilizáció fontos elemét.

| 11. | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

11.

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| 12. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (2). |
| --- | --- |

12.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (2).

Az általános következtetés szerint a középtávú költségvetési egyenleg helyzete rendezett, és a költségvetési stratégia jó példája a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának. A 2007-es többlet kedvező időszakokban tervezett gyengülése azonban ciklikus költségvetési irányvonalat feltételez.

A fenti értékelés alapján Észtország felkérést kap arra, hogy a programban tervezettnél magasabb költségvetési többletre törekedjen 2007-ben, hogy elősegítse a makrogazdasági stabilitást és továbbra is támogassa a külső egyensúlyzavarok kiigazítását.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2006. december | 10,5 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 |
| BIZ 2006. november | 10,5 | 10,9 | 9,5 | 8,4 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. november | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | nincs adat |
| HICP infláció
  (%) | KP 2006. december | 4,1 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 |
| BIZ 2006. november | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,6 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. november | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. december
   (3) | 0,2 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 |
| BIZ 2006. november (7) | 0,0 | 1,2 | 0,9 | – 0,6 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. november
   (3) | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 2,3 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 |
| BIZ 2006. november | 2,3 | 2,5 | 1,6 | 1,3 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. november | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 2,5 | 2,8 | 1,4 | 1,4 | 1,7 | 1,6 |
| BIZ 2006. november | 2,5 | 2,7 | 1,8 | 1,5 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. november | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (3) | 2,2 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| BIZ 2006. november | 2,3 | 2,2 | 1,4 | 1,5 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. november
   (3) | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (5) | 2,2 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| BIZ 2006. november (6) | 2,2 | 1,5 | 1,0 | 1,3 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. november | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 4,5 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 |
| BIZ 2006. november | 4,5 | 4,0 | 2,7 | 2,1 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. november | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | nincs adat |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ), a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2006. december

10,5

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

BIZ 2006. november

10,5

10,9

9,5

8,4

nincs adat

nincs adat

KP 2005. november

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

nincs adat

HICP infláció

(%)

KP 2006. december

4,1

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

BIZ 2006. november

4,1

4,4

4,2

4,6

nincs adat

nincs adat

KP 2005. november

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2006. december
   (3)

0,2

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

BIZ 2006. november (7)

0,0

1,2

0,9

– 0,6

nincs adat

nincs adat

KP 2005. november
   (3)

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. december

2,3

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

BIZ 2006. november

2,3

2,5

1,6

1,3

nincs adat

nincs adat

KP 2005. november

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. december

2,5

2,8

1,4

1,4

1,7

1,6

BIZ 2006. november

2,5

2,7

1,8

1,5

nincs adat

nincs adat

KP 2005. november

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (3)

2,2

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

BIZ 2006. november

2,3

2,2

1,4

1,5

nincs adat

nincs adat

KP 2005. november
   (3)

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

nincs adat

Strukturális egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (5)

2,2

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

BIZ 2006. november (6)

2,2

1,5

1,0

1,3

nincs adat

nincs adat

KP 2005. november

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2006. december

4,5

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

BIZ 2006. november

4,5

4,0

2,7

2,1

nincs adat

nincs adat

KP 2005. november

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

nincs adat

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ), a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Különösen néhány munkaerő-piaci tényezővel, valamint a magánszektorbeli kölcsönfelvétellel/hitelezéssel kapcsolatos adatok hiányoznak.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(4)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz).

(5)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,6%-a 2006-ban és 0,4%-a 2007-ben, valamennyi hiánycsökkentő).

(6)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint (a GDP 0,2%-a 2005-ben, a GDP 0,6%-a 2006-ban, 0,4%-a 2007-ben és 0,2%-a 2008-ban, valamennyi hiánycsökkentő).

(7)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 9,1%-os, 9,6%-os, 9,9%-os és 9,9%-os becsült potenciális növekedés alapján.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ), a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/9

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Málta aktualizált, 2006–2009-re szóló konvergenciaprogramjáról

(2007/C 72/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Málta 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

1.

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Málta 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| 2. | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a programidőszak alatt körülbelül 3 % feletti lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2007 esetében kedvező, az azt követő évek esetében pedig kifejezetten kedvező növekedési feltételezéseken alapul, különösen a külgazdaság optimista középtávú alakulása miatt. A programban előre jelzettnél kedvezőtlenebb középtávú nettó export súlyosbíthatja az elmúlt években tapasztalt külső egyensúlyzavarokat. Az inflációra vonatkozó előrejelzések valószerűnek tűnnek. |
| --- | --- |

2.

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a programidőszak alatt körülbelül 3 % feletti lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2007 esetében kedvező, az azt követő évek esetében pedig kifejezetten kedvező növekedési feltételezéseken alapul, különösen a külgazdaság optimista középtávú alakulása miatt. A programban előre jelzettnél kedvezőtlenebb középtávú nettó export súlyosbíthatja az elmúlt években tapasztalt külső egyensúlyzavarokat. Az inflációra vonatkozó előrejelzések valószerűnek tűnnek.

| 3. | A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 2,9 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,7 %-ának megfelelő céllal. Az új változatban a hiány 2006. évre becsült alakulása (a GDP 2,6 %-a) kedvezőbb a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésénél, és a GDP-növekedésre, valamint az államháztartási készpénzforgalmi adatokra vonatkozó legfrissebb információk alapján megalapozottnak tűnik. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 2,9 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,7 %-ának megfelelő céllal. Az új változatban a hiány 2006. évre becsült alakulása (a GDP 2,6 %-a) kedvezőbb a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésénél, és a GDP-növekedésre, valamint az államháztartási készpénzforgalmi adatokra vonatkozó legfrissebb információk alapján megalapozottnak tűnik.

| 4. | Az aktualizált változatban körvonalazott költségvetési stratégia a hiánynak 2006-ban a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá csökkentésére, majd ezt követően a költségvetés konszolidációjára törekszik. Az aktualizált változat az államháztartási hiány fokozatos csökkentését tervezi, amely 2009-re nagyjából egyensúlyi pozíciót eredményezne. A kamatteher tervezett csökkentése révén az elsődleges többlet 2009-re a várakozások szerint eléri a GDP 3,25 %-át. A kiigazítást az elsődleges kiadások GDP-hez viszonyított arányának csaknem 5,75 százalékponttal való visszafogásával kívánják elérni, amely 3,75 százalékponttal meghaladja a bevételek GDP-hez viszonyított arányának csökkenését. Az általános kiadások sikeres visszaszorítása ellenére az egészségügyi kiadások növekedést mutattak az elmúlt években. Az elmúlt időszakhoz képest kevésbé vesznek majd igénybe hiánycsökkentő egyszeri intézkedéseket. A program előző változatával összehasonlítva az új program sokkal kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából ugyanazt a nominális költségvetési kiigazítást tervezi. |
| --- | --- |

4.

Az aktualizált változatban körvonalazott költségvetési stratégia a hiánynak 2006-ban a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá csökkentésére, majd ezt követően a költségvetés konszolidációjára törekszik. Az aktualizált változat az államháztartási hiány fokozatos csökkentését tervezi, amely 2009-re nagyjából egyensúlyi pozíciót eredményezne. A kamatteher tervezett csökkentése révén az elsődleges többlet 2009-re a várakozások szerint eléri a GDP 3,25 %-át. A kiigazítást az elsődleges kiadások GDP-hez viszonyított arányának csaknem 5,75 százalékponttal való visszafogásával kívánják elérni, amely 3,75 százalékponttal meghaladja a bevételek GDP-hez viszonyított arányának csökkenését. Az általános kiadások sikeres visszaszorítása ellenére az egészségügyi kiadások növekedést mutattak az elmúlt években. Az elmúlt időszakhoz képest kevésbé vesznek majd igénybe hiánycsökkentő egyszeri intézkedéseket. A program előző változatával összehasonlítva az új program sokkal kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából ugyanazt a nominális költségvetési kiigazítást tervezi.

| 5. | A közös módszertannak megfelelő strukturális hiány (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított hiány) a programidőszak végére a tervek szerint a GDP 3 %-áról (2006) a GDP 0,5 %-ára javul. A konvergenciaprogram előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, az új program azonban e középtávú célkitűzést nem kívánja elérni a programidőszakban. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,75 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát. |
| --- | --- |

5.

A közös módszertannak megfelelő strukturális hiány (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított hiány) a programidőszak végére a tervek szerint a GDP 3 %-áról (2006) a GDP 0,5 %-ára javul. A konvergenciaprogram előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, az új program azonban e középtávú célkitűzést nem kívánja elérni a programidőszakban. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,75 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát.

| 6. | A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007 tekintetében nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, azt követően azonban a programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. Ennek oka az aktualizált program előrejelzéseinek alapjául szolgáló, 2007-re előre jelzett kedvező GDP-növekedés, valamint 2008–2009-re tervezett kifejezetten kedvező makrogazdasági forgatókönyv (bár az ezekre az évekre vonatkozó adó-előrejelzések óvatosnak tűnnek). Nincsenek adatok a 2007 utáni időszakra vonatkozó kiigazítási stratégiáról, ami szintén növeli a tervezett költségvetési konszolidáció kockázatait. |
| --- | --- |

6.

A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007 tekintetében nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, azt követően azonban a programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. Ennek oka az aktualizált program előrejelzéseinek alapjául szolgáló, 2007-re előre jelzett kedvező GDP-növekedés, valamint 2008–2009-re tervezett kifejezetten kedvező makrogazdasági forgatókönyv (bár az ezekre az évekre vonatkozó adó-előrejelzések óvatosnak tűnnek). Nincsenek adatok a 2007 utáni időszakra vonatkozó kiigazítási stratégiáról, ami szintén növeli a tervezett költségvetési konszolidáció kockázatait.

| 7. | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmasnak tűnik arra, hogy 2006-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. Ezenkívül a 2008-tól bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A túlzott hiány megszüntetését követő években a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme összhangban lesz a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. |
| --- | --- |

7.

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmasnak tűnik arra, hogy 2006-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. Ezenkívül a 2008-tól bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A túlzott hiány megszüntetését követő években a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme összhangban lesz a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb.

| 8. | A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 68,25 %-át, azaz meghaladta a Szerződésben rögzített, a GDP 60 %-át kitevő referenciaértéket. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 8,75 százalékponttal csökken. A költségvetési célok elérésének fent említett kockázataira tekintettel az adósságráta 2006-ban valószínűleg a program előrejelzésénél kedvezőtlenebbül alakul. E kockázatértékelés alapján úgy tűnik, hogy az adósságráta a programidőszak alatt elegendően csökken a referenciaérték felé. |
| --- | --- |

8.

A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 68,25 %-át, azaz meghaladta a Szerződésben rögzített, a GDP 60 %-át kitevő referenciaértéket. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 8,75 százalékponttal csökken. A költségvetési célok elérésének fent említett kockázataira tekintettel az adósságráta 2006-ban valószínűleg a program előrejelzésénél kedvezőtlenebbül alakul. E kockázatértékelés alapján úgy tűnik, hogy az adósságráta a programidőszak alatt elegendően csökken a referenciaérték felé.

| 9. | Málta nemrég a tényleges nyugdíjkorhatár és ezzel egyidejűleg a nyugdíjszintek emelésére irányuló nyugdíjreformot hajtott végre. A program előrejelzései szerint ennek eredményeképpen megnőnek a nyugdíjkiadások, amelyek az elöregedéssel kapcsolatos kiadásoknak az EU-átlaghoz közelítő erőteljesebb növekedéséhez vezetnek. Az előrejelzések szerint a jelenlegi tendencia mellett az egészségügyi kiadások bár az eddig tapasztaltnál lassabban, de a GDP körülbelül 1,75 százalékponttal megfelelő mértékben emelkednek. A költségvetés jelenlegi egyenlege nem biztosítaná, hogy az adósság biztosan a Szerződésben foglalt referenciaérték alá csökkenjen. Ezért a programban előre jelzetteknek megfelelően a költségvetési egyenleg javítása hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságára vonatkozó kockázat csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintetve Málta összességében közepes kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

9.

Málta nemrég a tényleges nyugdíjkorhatár és ezzel egyidejűleg a nyugdíjszintek emelésére irányuló nyugdíjreformot hajtott végre. A program előrejelzései szerint ennek eredményeképpen megnőnek a nyugdíjkiadások, amelyek az elöregedéssel kapcsolatos kiadásoknak az EU-átlaghoz közelítő erőteljesebb növekedéséhez vezetnek. Az előrejelzések szerint a jelenlegi tendencia mellett az egészségügyi kiadások bár az eddig tapasztaltnál lassabban, de a GDP körülbelül 1,75 százalékponttal megfelelő mértékben emelkednek. A költségvetés jelenlegi egyenlege nem biztosítaná, hogy az adósság biztosan a Szerződésben foglalt referenciaérték alá csökkenjen. Ezért a programban előre jelzetteknek megfelelően a költségvetési egyenleg javítása hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságára vonatkozó kockázat csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintetve Málta összességében közepes kockázattal szembesül.

| 10. | A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program azonban rendszerezett tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig kifejezetten figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program a nyugdíjreform végrehajtását tervezi, míg a konvergenciaprogram ismerteti a nemzeti reformprogramban bejelentett adóreform részleteit. |
| --- | --- |

10.

A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program azonban rendszerezett tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig kifejezetten figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program a nyugdíjreform végrehajtását tervezi, míg a konvergenciaprogram ismerteti a nemzeti reformprogramban bejelentett adóreform részleteit.

| 11. | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

11.

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| 12. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (2). |
| --- | --- |

12.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (2).

A Tanács úgy véli, hogy a program biztosítja a túlzott hiány 2006-ig történő megszüntetését, és erős növekedési kilátások mellett megfelelő eredményeket hoz a középtávú célkitűzés megvalósításában. Úgy tűnik, hogy a programban előre jelzett adósságráta megfelelő ütemben csökken a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felé. Mindazonáltal kockázatos a 2007 utáni költségvetési célkitűzések elérése. Fontos a szilárd költségvetési egyenleg fenntartása az előre jelzett erős növekedési ütem esetleges ingadozása miatt, különösen a nemrég kialakult külső egyensúlyzavarok fényében. A fenti értékelés alapján a Tanács felkéri Máltát, hogy:

| i. | továbbra is megfelelően közeledjen a középtávú célkitűzés felé a programban előirányzottak szerint, és ennek megfelelően biztosítsa az adósság/GDP-arány csökkenését, míg költségvetési stratégiáját pedig részletezze hosszabb távú perspektívában, különösen a kiadási oldalon; |
| --- | --- |

i.

továbbra is megfelelően közeledjen a középtávú célkitűzés felé a programban előirányzottak szerint, és ennek megfelelően biztosítsa az adósság/GDP-arány csökkenését, míg költségvetési stratégiáját pedig részletezze hosszabb távú perspektívában, különösen a kiadási oldalon;

| ii. | az adósságszint és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett növekedése fényében javítson az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságán, a középtávú célkitűzés elérése révén, valamint további eredményeket elérve az egészségügyi reform kidolgozásában és megvalósításában. |
| --- | --- |

ii.

az adósságszint és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett növekedése fényében javítson az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságán, a középtávú célkitűzés elérése révén, valamint további eredményeket elérve az egészségügyi reform kidolgozásában és megvalósításában.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2006. dec. | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| BIZ 2006. november | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | nincs adat |
| KP 2006. jan. | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2006. dec. | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| BIZ 2006. november | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | nincs adat |
| KP 2006. jan.
   (8) | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. december
   (3) | – 2,8 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 |
| BIZ 2006. november (7) | – 2,1 | – 1,4 | – 1,1 | – 0,5 | nincs adat |
| KP 2006. január
   (3) | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. dec. | – 3,2 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 |
| BIZ 2006. november | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,9 | nincs adat |
| KP 2006. jan. | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. dec. | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |
| BIZ 2006. november | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | nincs adat |
| KP 2006. jan. | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 |
| BIZ 2006. november | – 2,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,7 | nincs adat |
| KP 2006. január
   (3) | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (5) | – 3,8 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 |
| BIZ 2006. november (6) | – 4,0 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,7 | nincs adat |
| KP 2006. jan. | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2006. dec. | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |
| BIZ 2006. november | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | nincs adat |
| KP 2006. jan. | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | nincs adat |
| Forrás:

  Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2005

2006

2007

2008

2009

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2006. dec.

2,2

2,9

3,0

3,1

3,1

BIZ 2006. november

2,2

2,3

2,1

2,2

nincs adat

KP 2006. jan.

0,9

1,1

1,2

2,0

nincs adat

HICP-infláció

(%)

KP 2006. dec.

2,5

3,1

2,2

2,1

2,0

BIZ 2006. november

2,5

3,0

2,6

2,4

nincs adat

KP 2006. jan.
   (8)

2,8

3,1

2,5

1,9

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2006. december
   (3)

– 2,8

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

BIZ 2006. november (7)

– 2,1

– 1,4

– 1,1

– 0,5

nincs adat

KP 2006. január
   (3)

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. dec.

– 3,2

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

BIZ 2006. november

– 3,2

– 2,9

– 2,7

– 2,9

nincs adat

KP 2006. jan.

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. dec.

0,8

1,1

1,1

2,5

3,2

BIZ 2006. november

0,8

0,9

0,7

0,6

nincs adat

KP 2006. jan.

0,3

1,4

1,5

2,4

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

BIZ 2006. november

– 2,4

– 2,3

– 2,3

– 2,7

nincs adat

KP 2006. január
   (3)

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

nincs adat

Strukturális egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (5)

– 3,8

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

BIZ 2006. november (6)

– 4,0

– 3,5

– 2,5

– 2,7

nincs adat

KP 2006. jan.

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2006. dec.

74,2

68,3

66,7

63,2

59,4

BIZ 2006. november

74,2

69,6

69,0

68,6

nincs adat

KP 2006. jan.

76,7

70,8

68,9

67,3

nincs adat

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hiányoznak különösen az ágazati egyenlegekre vonatkozó adatok, főként a 2006–2009-ben a világ többi részével folytatott nettó kölcsönfelvétellel/hitelezéssel kapcsolatos, valamint a foglalkoztatásra és az órákban meghatározott munkatermelékenységre vonatkozó előrejelzések.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(4)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz).

(5)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 1,6%-a 2005-ben;a GDP 1,1%-a 2006-ban, a GDP 0,2%-a 2007-ben, a GDP 0,2%-a 2008-ban és a GDP 0,2%-a 2009-ben; valamennyi hiánycsökkentő).

(6)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint (a GDP 1,6%-a 2005-ben, 1,1%-a 2006-ban és 0,2%-a 2007-ben és 0%-a 2008-ban; valamennyi hiánycsökkentő).

(7)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 2,2%-os, 1,7%-os, 1,7%-os és 1,6%-os becsült potenciális növekedés alapján.

(8)  A 2006. januári KP-adatok a kiskereskedelmi árindex szerint.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/13

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Lengyelország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2007/C 72/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Lengyelország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

1.

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Lengyelország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| 2. | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése 2006-ban 5,4 %-ot ér el, a programidőszak hátralévő részében pedig nagyjából stabilizálódik (mintegy 5,25 %-on). A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2007 tekintetében óvatos, azután pedig inkább optimista növekedési feltételezéseken alapul, mivel előfordulhat, hogy a munkaerőpiac nem a programban tervezett gyors ütemben javul. A program inflációs előrejelzései 2007-ig hihetőnek tűnnek, a program vége felé pedig – a munkaerőpiac várható szűkülése következtében fokozódó bérfeszültségek miatt – inkább alacsonyak. |
| --- | --- |

2.

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése 2006-ban 5,4 %-ot ér el, a programidőszak hátralévő részében pedig nagyjából stabilizálódik (mintegy 5,25 %-on). A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2007 tekintetében óvatos, azután pedig inkább optimista növekedési feltételezéseken alapul, mivel előfordulhat, hogy a munkaerőpiac nem a programban tervezett gyors ütemben javul. A program inflációs előrejelzései 2007-ig hihetőnek tűnnek, a program vége felé pedig – a munkaerőpiac várható szűkülése következtében fokozódó bérfeszültségek miatt – inkább alacsonyak.

| 3. | A 2006. januári konvergenciaprogramban az államháztartási egyenlegre vonatkozó 2006. évi célként a GDP 2,6 %-ának megfelelő hiány szerepel, míg a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése a GDP 2,2 %-ának megfelelő hiányra utal, a 2006. novemberi aktualizált konvergenciaprogram pedig a GDP 1,9 %-ának megfelelő hiányt becsül. A vártnál jobb eredmény főként a (különösen a szociális juttatásokkal és az állami beruházásokkal kapcsolatos) kiadási tervek nem teljes körű végrehajtásából ered, míg a bevétel növekedését főként a vártnál erőteljesebb növekedés okozta. A fent említett hiánycélok — a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat (2) végrehajtására engedélyezett, 2007 tavaszán lejáró átmeneti időszakot kihasználva — nem veszik figyelembe a nyugdíjreform költségét, amelyet 2006 vonatkozásában a GDP 2 %-ára becsülnek. A 2006. novemberi aktualizált programban szereplő költségvetési stratégia elsődleges célja a túlzott hiány 2007-ig való megszüntetése, a megújult Paktum azon rendelkezésének megfelelően, amely lehetővé teszi a nyugdíjreformmal kapcsolatos költségek egy részének levonását. Az ezt követő években a program a hiány fokozatos csökkentését tervezi, hogy 2009-re elérjék a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket. |
| --- | --- |

3.

A 2006. januári konvergenciaprogramban az államháztartási egyenlegre vonatkozó 2006. évi célként a GDP 2,6 %-ának megfelelő hiány szerepel, míg a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése a GDP 2,2 %-ának megfelelő hiányra utal, a 2006. novemberi aktualizált konvergenciaprogram pedig a GDP 1,9 %-ának megfelelő hiányt becsül. A vártnál jobb eredmény főként a (különösen a szociális juttatásokkal és az állami beruházásokkal kapcsolatos) kiadási tervek nem teljes körű végrehajtásából ered, míg a bevétel növekedését főként a vártnál erőteljesebb növekedés okozta. A fent említett hiánycélok — a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat (2) végrehajtására engedélyezett, 2007 tavaszán lejáró átmeneti időszakot kihasználva — nem veszik figyelembe a nyugdíjreform költségét, amelyet 2006 vonatkozásában a GDP 2 %-ára becsülnek. A 2006. novemberi aktualizált programban szereplő költségvetési stratégia elsődleges célja a túlzott hiány 2007-ig való megszüntetése, a megújult Paktum azon rendelkezésének megfelelően, amely lehetővé teszi a nyugdíjreformmal kapcsolatos költségek egy részének levonását. Az ezt követő években a program a hiány fokozatos csökkentését tervezi, hogy 2009-re elérjék a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket.

| 4. | A hiány a tervek szerint évente GDP-arányosan 0,4 százalékponttal csökken (a nyugdíjreform költségét beszámítva 0,3 százalékponttal), a 2006-ban a GDP 1,9 %-át kitevő értékről 2009-ben a GDP 0,6 %-ára. Az elsődleges többlet a tervek szerint a 2006-os 0,9 %-ról 2009-re a GDP 1,7 %-ára javul. A fent említett Eurostat-határozat hatását figyelembe véve az aktualizált program szerint a 2006-ban a GDP 3,9 %-át kitevő államháztartási hiány 2009-ben 2,9 %-ra javul. A kiigazítás 2007-ben a tervek szerint a bevételi oldalra összpontosít (a bevételi arány GDP-arányosan 0,6 százalékponttal nő, szinte változatlan kiadási arány mellett), 2008–2009-ben pedig erőteljesen a kiadási oldalra támaszkodik oly módon, hogy ne csak kivédje, hanem meg is fordítsa a bevételi arány jelentős csökkenésének hatását (a kiadási arányt évente átlagosan 1,6 százalékponttal csökkentik, különösen a fogyasztás és a szociális juttatások tekintetében, míg a bevételi arány átlagosan 1,2 százalékponttal csökken, főként a társadalombiztosítási járulékok csökkentése, a személyi jövedelemadó-rendszer változásai és az adórendszer egyéb változtatásai miatt, amelyeket nem minden esetben részleteznek). A program előző változatához képest — a sokkal erőteljesebb növekedés és a vártnál jobb 2006-os eredmény fényében — a hiánycélokat lefelé módosították. |
| --- | --- |

4.

A hiány a tervek szerint évente GDP-arányosan 0,4 százalékponttal csökken (a nyugdíjreform költségét beszámítva 0,3 százalékponttal), a 2006-ban a GDP 1,9 %-át kitevő értékről 2009-ben a GDP 0,6 %-ára. Az elsődleges többlet a tervek szerint a 2006-os 0,9 %-ról 2009-re a GDP 1,7 %-ára javul. A fent említett Eurostat-határozat hatását figyelembe véve az aktualizált program szerint a 2006-ban a GDP 3,9 %-át kitevő államháztartási hiány 2009-ben 2,9 %-ra javul. A kiigazítás 2007-ben a tervek szerint a bevételi oldalra összpontosít (a bevételi arány GDP-arányosan 0,6 százalékponttal nő, szinte változatlan kiadási arány mellett), 2008–2009-ben pedig erőteljesen a kiadási oldalra támaszkodik oly módon, hogy ne csak kivédje, hanem meg is fordítsa a bevételi arány jelentős csökkenésének hatását (a kiadási arányt évente átlagosan 1,6 százalékponttal csökkentik, különösen a fogyasztás és a szociális juttatások tekintetében, míg a bevételi arány átlagosan 1,2 százalékponttal csökken, főként a társadalombiztosítási járulékok csökkentése, a személyi jövedelemadó-rendszer változásai és az adórendszer egyéb változtatásai miatt, amelyeket nem minden esetben részleteznek). A program előző változatához képest — a sokkal erőteljesebb növekedés és a vártnál jobb 2006-os eredmény fényében — a hiánycélokat lefelé módosították.

| 5. | A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 2 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 0,75 %-át kitevő hiányra javul 2009-ben, a programidőszak végén (a nyugdíjreform költségét nem számítva). A konvergenciaprogram előző változatával egyezően a program a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányt határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a program szerint nem érnek el a programidőszak alatt. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés összhangban van az adósságrátával és a hosszú távú átlagos potenciális kibocsátással. |
| --- | --- |

5.

A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 2 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 0,75 %-át kitevő hiányra javul 2009-ben, a programidőszak végén (a nyugdíjreform költségét nem számítva). A konvergenciaprogram előző változatával egyezően a program a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányt határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a program szerint nem érnek el a programidőszak alatt. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés összhangban van az adósságrátával és a hosszú távú átlagos potenciális kibocsátással.

| 6. | A költségvetési teljesítmény a programban előirányzottnál rosszabbul is alakulhat, különösen a program későbbi éveiben. Jelentős bizonytalanságok tapasztalhatók a tervezett reformok eredményes végrehajtása kapcsán, mivel ezeket nem támasztják alá olyan konkrét intézkedések, amelyek a tervezett kiadáscsökkentést támogatják. Ezenfelül a programidőszak későbbi éveire vonatkozó, inkább optimista makrogazdasági forgatókönyvből is erednek kockázatok. Ebből következik, hogy az eddig hozott intézkedések nem elégségesek, és a tervezett intézkedéseket az eredmények eléréséhez meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

6.

A költségvetési teljesítmény a programban előirányzottnál rosszabbul is alakulhat, különösen a program későbbi éveiben. Jelentős bizonytalanságok tapasztalhatók a tervezett reformok eredményes végrehajtása kapcsán, mivel ezeket nem támasztják alá olyan konkrét intézkedések, amelyek a tervezett kiadáscsökkentést támogatják. Ezenfelül a programidőszak későbbi éveire vonatkozó, inkább optimista makrogazdasági forgatókönyvből is erednek kockázatok. Ebből következik, hogy az eddig hozott intézkedések nem elégségesek, és a tervezett intézkedéseket az eredmények eléréséhez meg kell erősíteni.

| 7. | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nem tűnik alkalmasnak arra, hogy 2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. A költségvetési célok a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén nem nyújtanak elegendő biztonsági tartalékot a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A túlzott hiány korrekcióját követő években a középtávú célkitűzés irányába ható, program szerinti strukturális kiigazítást a gazdaságilag kedvező időszakok kihasználása révén erősíteni kell, támogatására intézkedéseket kell hozni. |
| --- | --- |

7.

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nem tűnik alkalmasnak arra, hogy 2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. A költségvetési célok a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén nem nyújtanak elegendő biztonsági tartalékot a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A túlzott hiány korrekcióját követő években a középtávú célkitűzés irányába ható, program szerinti strukturális kiigazítást a gazdaságilag kedvező időszakok kihasználása révén erősíteni kell, támogatására intézkedéseket kell hozni.

| 8. | A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ben elérte a GDP 42,0 %-át, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 1,4 százalékponttal csökken. A fent említett Eurostat-határozat hatását figyelembe véve az államadósság aránya a 2006-os 48,9 %-ról 2009-ben 50,2 %-ra nő. |
| --- | --- |

8.

A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ben elérte a GDP 42,0 %-át, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 1,4 százalékponttal csökken. A fent említett Eurostat-határozat hatását figyelembe véve az államadósság aránya a 2006-os 48,9 %-ról 2009-ben 50,2 %-ra nő.

| 9. | Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása az EU-t tekintve Lengyelországban a legalacsonyabb, a nyugdíjkiadások pedig az előrejelzések szerint — részben a nyugdíjreform jelentős kiadáscsökkentő hatásának köszönhetően — csökkennek, feltéve, hogy a nyugdíjreformot teljes körűen végrehajtják. A kiinduló költségvetési egyenleg – noha 2005-höz képest javult – a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is még mindig kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve, és a programban előirányzott további költségvetési konszolidáció hozzájárulhatna e kockázatok korlátozásához. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Lengyelország összességében alacsony kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

9.

Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása az EU-t tekintve Lengyelországban a legalacsonyabb, a nyugdíjkiadások pedig az előrejelzések szerint — részben a nyugdíjreform jelentős kiadáscsökkentő hatásának köszönhetően — csökkennek, feltéve, hogy a nyugdíjreformot teljes körűen végrehajtják. A kiinduló költségvetési egyenleg – noha 2005-höz képest javult – a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is még mindig kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve, és a programban előirányzott további költségvetési konszolidáció hozzájárulhatna e kockázatok korlátozásához. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Lengyelország összességében alacsony kockázattal szembesül.

| 10. | A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésében felsorolt reformok általános hatását. A program emellett ad némi tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program tervezi a mezőgazdasági gazdálkodók társadalombiztosítási rendszere és az általános nemzeti társadalombiztosítási rendszer közötti bizonyos fokú harmonizációt, a rokkantsági ellátások és a megújított nyugdíjrendszer közötti fokozatos harmonizációt, valamint a garantált egészségügyi szolgáltatási csomag végrehajtását. |
| --- | --- |

10.

A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésében felsorolt reformok általános hatását. A program emellett ad némi tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program tervezi a mezőgazdasági gazdálkodók társadalombiztosítási rendszere és az általános nemzeti társadalombiztosítási rendszer közötti bizonyos fokú harmonizációt, a rokkantsági ellátások és a megújított nyugdíjrendszer közötti fokozatos harmonizációt, valamint a garantált egészségügyi szolgáltatási csomag végrehajtását.

| 11. | A programban szereplő költségvetési stratégia részben megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. A túlzott hiány korrekciója érdekében hozott intézkedések, úgy tűnik, nem megfelelőek. |
| --- | --- |

11.

A programban szereplő költségvetési stratégia részben megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. A túlzott hiány korrekciója érdekében hozott intézkedések, úgy tűnik, nem megfelelőek.

| 12. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (3). |
| --- | --- |

12.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (3).

A program a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetését tervezi, hivatkozással az 1467/97/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (7) bekezdésében foglalt rendelkezésre, a Tanács azonban emlékeztet arra, hogy úgy tűnik, hogy az eddig tett lépések nem megfelelőek és a tervezett intézkedések elégtelenek az eredmény eléréséhez.

Noha az azt követő évekre a program erőteljes növekedési kilátások mellett megfelelő mértékű előrelépést tervez a középtávú célkitűzés felé, a költségvetési célok elérésével és a kiigazítás tartósságával szemben jelentős kockázatok merülnek fel.

A fenti értékelés alapján és figyelembe véve a Lengyelországnak címzett, 2007. február 27-i, a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti, a túlzott hiány megszüntetéséről szóló új tanácsi ajánlást, a Tanács felkéri Lengyelországot a következők megvalósítására:

| i. | a 104. cikk (7) bekezdése szerinti új ajánlással összhangban, gondoskodjon a túlzott hiány 2007-ben történő megszüntetéséről; |
| --- | --- |

i.

a 104. cikk (7) bekezdése szerinti új ajánlással összhangban, gondoskodjon a túlzott hiány 2007-ben történő megszüntetéséről;

| ii | a túlzott hiány terv szerinti kiigazítása után a gazdaságilag kedvező időszakok kihasználásával, az extra bevételeknek a hiánycsökkentésre való felhasználásával fokozza a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás ütemét, az előirányzott kiigazítás megvalósításához szükséges további intézkedések meghatározása és végrehajtása révén, különösen a kiadási oldal tekintetében; |
| --- | --- |

ii

a túlzott hiány terv szerinti kiigazítása után a gazdaságilag kedvező időszakok kihasználásával, az extra bevételeknek a hiánycsökkentésre való felhasználásával fokozza a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás ütemét, az előirányzott kiigazítás megvalósításához szükséges további intézkedések meghatározása és végrehajtása révén, különösen a kiadási oldal tekintetében;

| iii. | óvja meg a nyugdíjreform eredményeit. |
| --- | --- |

iii.

óvja meg a nyugdíjreform eredményeit.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2006. november | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |
| BIZ 2006. november | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | nincs adat |
| KP 2006. január | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2006. november | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |
| BIZ 2006. november | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | nincs adat |
| KP 2006. január | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. november
   (4) | – 0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |
| BIZ 2006. november (6) | – 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | nincs adat |
| KP 2006. január
   (4) | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a nyugdíjreform költségei nélkül)
  (a GDP %-ában) | KP 2006. november | – 2,5 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,6 |
| BIZ 2006. november | – 2,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,8 | nincs adat |
| KP 2006. január | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a nyugdíjreform költségeivel együtt)
  (a GDP %-ában) | KP 2006. november | – 4,4 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 |
| BIZ 2006. november | – 4,4 | – 4,2 | – 4,0 | – 3,9 | nincs adat |
| KP 2006. január | – 4,7 | – 4,6 | – 4,1 | – 3,7 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a nyugdíjreform költségei nélkül)
  (a GDP %-ában) | KP 2006. november | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |
| BIZ 2006. november | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | nincs adat |
| KP 2006. január | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (5)

  (a nyugdíjreform költségei nélkül)
  (a GDP %-ában) | KP 2006. november | – 2,4 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,1 | – 0,7 |
| BIZ 2006. november | – 2,3 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,8 | nincs adat |
| KP 2006. január
   (5) | – 2,1 | – 2,7 | – 2,4 | – 2,1 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (5)

  (a nyugdíjreform költségeivel együtt)
  (a GDP %-ában) | KP 2006. november | – 4,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 |
| BIZ 2006. november | – 4,2 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,9 | nincs adat |
| KP 2006. január | – 4,7 | – 4,7 | – 4,2 | – 3,9 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a nyugdíjreform költségei nélkül)
  (a GDP %-ában) | KP 2006. november | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |
| BIZ 2006. november | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | nincs adat |
| KP 2006. január | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a nyugdíjreform költségeivel együtt)
  (a GDP %-ában) | KP 2006. november | 47,3 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 |
| BIZ 2006. november | 47,4 | 49,3 | 51,0 | 51,6 | nincs adat |
| KP 2006. január | 47,9 | 51,2 | 52,1 | 52,6 | nincs adat |
| Forrás

  Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2005

2006

2007

2008

2009

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2006. november

3,5

5,4

5,1

5,1

5,6

BIZ 2006. november

3,2

5,2

4,7

4,8

nincs adat

KP 2006. január

3,3

4,3

4,6

5,0

nincs adat

HICP-infláció

(%)

KP 2006. november

2,2

1,4

2,1

2,5

2,5

BIZ 2006. november

2,2

1,4

2,5

2,8

nincs adat

KP 2006. január

2,2

1,5

2,2

2,5

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2006. november
   (4)

– 0,4

0,5

0,5

0,3

0,4

BIZ 2006. november (6)

– 0,3

0,4

0,3

0,1

nincs adat

KP 2006. január
   (4)

0,1

0,3

0,3

0,6

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a nyugdíjreform költségei nélkül)

(a GDP %-ában)

KP 2006. november

– 2,5

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,6

BIZ 2006. november

– 2,5

– 2,2

– 2,0

– 1,8

nincs adat

KP 2006. január

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a nyugdíjreform költségeivel együtt)

(a GDP %-ában)

KP 2006. november

– 4,4

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

BIZ 2006. november

– 4,4

– 4,2

– 4,0

– 3,9

nincs adat

KP 2006. január

– 4,7

– 4,6

– 4,1

– 3,7

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a nyugdíjreform költségei nélkül)

(a GDP %-ában)

KP 2006. november

0,1

0,5

1,0

1,4

1,7

BIZ 2006. november

0,1

0,2

0,4

0,6

nincs adat

KP 2006. január

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

nincs adat

Strukturális egyenleg (5)

(a nyugdíjreform költségei nélkül)

(a GDP %-ában)

KP 2006. november

– 2,4

– 2,1

– 1,6

– 1,1

– 0,7

BIZ 2006. november

– 2,3

– 2,3

– 2,1

– 1,8

nincs adat

KP 2006. január
   (5)

– 2,1

– 2,7

– 2,4

– 2,1

nincs adat

Strukturális egyenleg (5)

(a nyugdíjreform költségeivel együtt)

(a GDP %-ában)

KP 2006. november

– 4,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

BIZ 2006. november

– 4,2

– 4,3

– 4,1

– 3,9

nincs adat

KP 2006. január

– 4,7

– 4,7

– 4,2

– 3,9

nincs adat

Bruttó államadósság

(a nyugdíjreform költségei nélkül)

(a GDP %-ában)

KP 2006. november

41,9

42,0

42,1

41,4

40,6

BIZ 2006. november

42,0

42,4

43,1

42,7

nincs adat

KP 2006. január

42,5

45,0

45,3

45,4

nincs adat

Bruttó államadósság

(a nyugdíjreform költségeivel együtt)

(a GDP %-ában)

KP 2006. november

47,3

48,9

50,0

50,3

50,2

BIZ 2006. november

47,4

49,3

51,0

51,6

nincs adat

KP 2006. január

47,9

51,2

52,1

52,6

nincs adat

Forrás

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Lásd az Eurostat News Release 2004. március 2-i 30/2004 és 2004. szeptember 23-i 117/2004 számát.

(3)  A program nem szolgáltat adatot a ledolgozott órák számában mért foglalkoztatottságról és a GDP/ledolgozott órák száma képlet szerinti munkatermelékenységről. Hiányoznak a potenciális növekedéshez nyújtott hozzájárulások adatai is.

(4)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(5)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül. A ciklikusan kiigazított egyenleg és a strukturális egyenleg megegyezik, mivel a programból vett egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nem jelentősek.

(6)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 4,1%-os, 4,4%-os, 4,8%-os és 5,0%-os becsült potenciális növekedés alapján.

Forrás

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/17

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Svédország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2007/C 72/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Svédország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

1.

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Svédország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| 2. | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 4,0 %-ról átlagosan 3,0 %-ra lassul a programidőszak hátralévő részében, miközben potenciálja közelében marad. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul, sőt a 2006-os növekedés még magasabb is lehet. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik. |
| --- | --- |

2.

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 4,0 %-ról átlagosan 3,0 %-ra lassul a programidőszak hátralévő részében, miközben potenciálja közelében marad. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul, sőt a 2006-os növekedés még magasabb is lehet. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik.

| 3. | A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2006-ban a GDP 2,8 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, 0,9 %-os becsült eredménnyel, a különbség pedig a vártnál nagyobb 2005-ös többletből eredő kiinduló helyzetet tükrözi. A jelenleg rendelkezésre álló készpénzforgalmi adatok alapján úgy tűnik, hogy az alacsonyabb elsődleges kiadásoknak, valamint a magasabb adóbevételeknek köszönhetően a 2006-os többlet valószínűleg meghaladja a Bizottság szolgálatainak előrejelzésében foglaltakat. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2006-ban a GDP 2,8 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, 0,9 %-os becsült eredménnyel, a különbség pedig a vártnál nagyobb 2005-ös többletből eredő kiinduló helyzetet tükrözi. A jelenleg rendelkezésre álló készpénzforgalmi adatok alapján úgy tűnik, hogy az alacsonyabb elsődleges kiadásoknak, valamint a magasabb adóbevételeknek köszönhetően a 2006-os többlet valószínűleg meghaladja a Bizottság szolgálatainak előrejelzésében foglaltakat.

| 4. | Az aktualizált program megerősíti, hogy kulcsfontosságú költségvetési szabály a ciklus során a GDP átlagosan 2 %–át kitevő költségvetési többlet marad, amelyet többéves kiadási korlátok támogatnak. A 2007. tavaszi költségvetési jogszabályban a kormány felülvizsgálja az államháztartási többletre irányuló mostani célkitűzést a második pillért képező tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat (2) figyelembevétele érdekében. Az e határozat végrehajtására biztosított átmeneti időszak lejártát (2007 tavasza) követően a többlet évente a GDP mintegy 1 %-ával lesz kevesebb és a bruttó adósság/GDP arányt a GDP körülbelül 0,5 %-ával felfelé igazítják. Az aktualizált változatban részletezett költségvetési stratégia szerint 2007-ben csökkenni fog a többlet (2006-ban a GDP 3,0 %-áról 2,4 %-ra), majd fokozatos növekedés várható (3,1 %-ra 2009-ben), és az elsődleges többlet is hasonlóan alakul. A programidőszak alatt fokozatosan csökkennek mind a GDP-arányos kiadások, mind a GDP-arányos bevételek. A stratégia a programidőszak végére koncentrál, és jelentős, csupán részlegesen finanszírozott adócsökkentést tervez 2007-re. A program előző változatával összehasonlítva az előrejelzések szerint hasonlóan alakul a többlet (a kezdeti csökkenést fokozatos növekedés követi), magasabb lesz azonban a programidőszak alatti nettó finanszírozási képessége. |
| --- | --- |

4.

Az aktualizált program megerősíti, hogy kulcsfontosságú költségvetési szabály a ciklus során a GDP átlagosan 2 %–át kitevő költségvetési többlet marad, amelyet többéves kiadási korlátok támogatnak. A 2007. tavaszi költségvetési jogszabályban a kormány felülvizsgálja az államháztartási többletre irányuló mostani célkitűzést a második pillért képező tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat (2) figyelembevétele érdekében. Az e határozat végrehajtására biztosított átmeneti időszak lejártát (2007 tavasza) követően a többlet évente a GDP mintegy 1 %-ával lesz kevesebb és a bruttó adósság/GDP arányt a GDP körülbelül 0,5 %-ával felfelé igazítják. Az aktualizált változatban részletezett költségvetési stratégia szerint 2007-ben csökkenni fog a többlet (2006-ban a GDP 3,0 %-áról 2,4 %-ra), majd fokozatos növekedés várható (3,1 %-ra 2009-ben), és az elsődleges többlet is hasonlóan alakul. A programidőszak alatt fokozatosan csökkennek mind a GDP-arányos kiadások, mind a GDP-arányos bevételek. A stratégia a programidőszak végére koncentrál, és jelentős, csupán részlegesen finanszírozott adócsökkentést tervez 2007-re. A program előző változatával összehasonlítva az előrejelzések szerint hasonlóan alakul a többlet (a kezdeti csökkenést fokozatos növekedés követi), magasabb lesz azonban a programidőszak alatti nettó finanszírozási képessége.

| 5. | A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint — az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága biztosításának szükségességével összhangban — a programidőszak alatt a GDP 2 %-a felett marad. A konvergenciaprogram előző változatával egyezően a program a GDP átlagosan 2 %-át kitevő fent említett többletet határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként az üzleti ciklus alatt (tehát strukturális értelemben), amelyet a programidőszak egészében fent kívánnak tartani. Mivel a középtávú célkitűzés jóval szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés jóval szigorúbb az adósságráta és a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedése által indokolthoz képest is. |
| --- | --- |

5.

A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint — az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága biztosításának szükségességével összhangban — a programidőszak alatt a GDP 2 %-a felett marad. A konvergenciaprogram előző változatával egyezően a program a GDP átlagosan 2 %-át kitevő fent említett többletet határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként az üzleti ciklus alatt (tehát strukturális értelemben), amelyet a programidőszak egészében fent kívánnak tartani. Mivel a középtávú célkitűzés jóval szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés jóval szigorúbb az adósságráta és a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedése által indokolthoz képest is.

| 6. | A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok 2007-től összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Úgy tűnik, hogy a makrogazdasági kilátások és az adóbevételre vonatkozó előrejelzések megalapozott feltételezéseken alapulnak, a tőkejövedelem-adó jövőbeni teljesítményét övező bizonytalanságok ellenére. A kiadásra irányuló célkitűzések elérését a fent említett kiadási korlátoknak köszönhető jó eredmények segítik. |
| --- | --- |

6.

A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok 2007-től összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Úgy tűnik, hogy a makrogazdasági kilátások és az adóbevételre vonatkozó előrejelzések megalapozott feltételezéseken alapulnak, a tőkejövedelem-adó jövőbeni teljesítményét övező bizonytalanságok ellenére. A kiadásra irányuló célkitűzések elérését a fent említett kiadási korlátoknak köszönhető jó eredmények segítik.

| 7. | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést. Ezenkívül a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Mindamellett fennáll annak a kockázata, hogy a program által alkalmazott költségvetési irányvonal 2007-ben, amikor kedvező gazdasági időszak folytatása várható, ciklikus politikába kezd. Ez nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal. |
| --- | --- |

7.

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést. Ezenkívül a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Mindamellett fennáll annak a kockázata, hogy a program által alkalmazott költségvetési irányvonal 2007-ben, amikor kedvező gazdasági időszak folytatása várható, ciklikus politikába kezd. Ez nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal.

| 8. | A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 46,5 %-a alá csökkent, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta továbbra is csökkenő tendenciát mutat és a programidőszak alatt további 13,5 százalékponttal esik vissza. |
| --- | --- |

8.

A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 46,5 %-a alá csökkent, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta továbbra is csökkenő tendenciát mutat és a programidőszak alatt további 13,5 százalékponttal esik vissza.

| 9. | A svéd népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása alacsonyabb az EU átlagánál; a GDP-arányos nyugdíjkiadások várhatóan hosszú távon változatlanok maradnak a nyugdíjreform tekintélyes kiadáscsökkentő hatása miatt. A tekintélyes strukturális többletet tartalmazó kiinduló költségvetési egyenleg hozzájárul a bruttó adósság és az eszköz-felhalmozódás csökkentéséhez. Folyamatos többlettel rendelkező rendezett államháztartás tervek szerinti fenntartása hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Svédország összességében alacsony kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

9.

A svéd népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása alacsonyabb az EU átlagánál; a GDP-arányos nyugdíjkiadások várhatóan hosszú távon változatlanok maradnak a nyugdíjreform tekintélyes kiadáscsökkentő hatása miatt. A tekintélyes strukturális többletet tartalmazó kiinduló költségvetési egyenleg hozzájárul a bruttó adósság és az eszköz-felhalmozódás csökkentéséhez. Folyamatos többlettel rendelkező rendezett államháztartás tervek szerinti fenntartása hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Svédország összességében alacsony kockázattal szembesül.

| 10. | A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. novemberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett rendszerezett tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatóan összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program munkakínálat növelését célzó intézkedések bevezetését tervezi. |
| --- | --- |

10.

A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. novemberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett rendszerezett tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatóan összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program munkakínálat növelését célzó intézkedések bevezetését tervezi.

| 11. | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

11.

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| 12. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (3). |
| --- | --- |

12.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (3).

Az általános következtetés szerint a középtávú költségvetési helyzet rendezett, és a költségvetési stratégia jó példája a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban irányított fiskális politikának. Lényeges azonban a prociklikusság kockázatát csökkenteni annak biztosítása révén, hogy a strukturális költségvetési egyenlegnek a munkaerő-piaci részvételt ösztönző strukturális reformokhoz kapcsolódó 2007-es romlása ne gyűrűzzön át az elkövetkező évekre.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása (4)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2006. december | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |
| BIZ 2006. november | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | nincs adat |
| KP 2005. december | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | nincs adat |
| HICP-infláció (5)

  (%) | KP 2006. december | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |
| BIZ 2006. november | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | nincs adat |
| KP 2005. december | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. december
   (6) | – 0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| BIZ 2006. november (10) | – 0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | nincs adat |
| KP 2005. december
   (6) | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |
| BIZ 2006. november | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | nincs adat |
| KP 2005. december | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |
| BIZ 2006. november | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | nincs adat |
| KP 2005. december | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (6) | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| BIZ 2006. november | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | nincs adat |
| KP 2005. december
   (6) | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (8) | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| BIZ 2006. november (9) | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | nincs adat |
| KP 2005. december | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |
| BIZ 2006. november | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | nincs adat |
| KP 2005. december | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | nincs adat |
| Forrás:

  Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ), a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2006. december

2,7

4,0

3,3

3,1

2,7

BIZ 2006. november

2,7

4,0

3,3

3,1

nincs adat

KP 2005. december

2,4

3,1

2,8

2,3

nincs adat

HICP-infláció (5)

(%)

KP 2006. december

1,3

1,9

2,2

1,5

1,9

BIZ 2006. november

0,8

1,5

1,6

1,8

nincs adat

KP 2005. december

1,5

1,5

2,0

2,0

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2006. december
   (6)

– 0,7

0,0

0,3

0,3

0,3

BIZ 2006. november (10)

– 0,5

0,2

0,5

0,6

nincs adat

KP 2005. december
   (6)

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. december

3,0

3,0

2,4

2,7

3,1

BIZ 2006. november

3,0

2,8

2,4

2,5

nincs adat

KP 2005. december

1,6

0,9

1,2

1,7

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. december

4,6

4,5

4,1

4,2

4,6

BIZ 2006. november

4,6

4,5

4,1

4,3

nincs adat

KP 2005. december

3,2

2,5

3,0

3,6

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (6)

3,4

3,0

2,2

2,5

3,0

BIZ 2006. november

3,3

2,7

2,1

2,1

nincs adat

KP 2005. december
   (6)

1,8

0,9

1,1

1,7

nincs adat

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (8)

3,0

3,0

2,2

2,5

3,0

BIZ 2006. november (9)

2,9

2,7

2,1

2,1

nincs adat

KP 2005. december

1,8

0,9

1,1

1,7

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2006. december

50,3

46,5

41,5

37,4

33,0

BIZ 2006. november

50,4

46,7

42,6

38,7

nincs adat

KP 2005. december

50,9

49,4

47,8

46,0

nincs adat

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ), a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.2.8., az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Lásd az Eurostat News Release 2004. március 2-i 30/2004 és 2004. szeptember 23-i 117/2004 számát.

(3)  Hiányoznak többek között az egyes deflátorokra, adóterhekre és jelentős külföldi piacok növekedésére vonatkozó adatok.

(4)  A költségvetési előrejelzések nem veszik figyelembe a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozatot, amelyet a 2007. tavaszi adatszolgáltatásig végre kell hajtani. E határozat figyelembevételével az államháztartási egyenleg aktualizált program szerinti szintje 2005-ben a GDP 2,0%-a, 2006-ban a GDP 2,0%-a, 2007-ben a GDP 1,3%-a, 2008-ban a GDP 1,6%-a, 2009-ben pedig a GDP 2,0%-a, míg a bruttó államadósság 2005-ben a GDP 50,9%-a, 2006-ban 47,0%-a, 2007-ben 42,0%-a, 2008-ban 37,9%-a, 2009-ben 33,5%-a lenne.

(5)  A konvergenciaprogram inflációs adatai decembertől decemberig tartó időszakot alapul vevő becslések, míg a Bizottság adatai éves átlagot mutatnak. Emiatt vannak eltérések a bizottsági és a HICP-adatok között 2005 és 2006 vonatkozásában. A program feltételezése szerint a HICP 2008 és 2009-ben követni fogja az UND1X-et (a közvetett adók, a támogatások, valamint a jelzáloghoz kapcsolódó kamatkiadások nélkül számított nemzeti fogyasztóiár-index). 2007-ben a HICP a várakozások szerint 0,5 százalékponttal magasabb lesz az UND1X-inflációnál, azáltal erősítve a HICP-inflációnak a programban előrevetített 2008-as visszaesését.

(6)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(7)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz).

(8)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,4%-a 2005-ben; hiánycsökkentő).

(9)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint (a GDP 0,4%-a 2005-ben; hiánycsökkentő).

(10)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 2,6%-os, 3,2%-os, 3,1%-os és 3,0%-os becsült potenciális növekedés alapján.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ), a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/20

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

az Egyesült Királyság 2006-2007–2011-2012 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2007/C 72/06)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta az Egyesült Királyságnak a 2006-2007-es költségvetési év és a 2011-2012-es költségvetési év közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját (2). |
| --- | --- |

1.

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta az Egyesült Királyságnak a 2006-2007-es költségvetési év és a 2011-2012-es költségvetési év közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját (2).

| 2. | A program két makrogazdasági forgatókönyvet tartalmaz: egy központi forgatókönyvet és egy alternatív forgatókönyvet, amely a központi forgatókönyvben foglaltnál negyed százalékponttal alacsonyabb növekedési trenden alapul. Az aktualizált konvergenciaprogramban szereplő államháztartási előrejelzések az utóbbi forgatókönyvön alapulnak, amelyet a központi forgatókönyvnél óvatosabbra terveztek, és ezért ez tekintendő az értékelés referencia-forgatókönyvének. Eszerint a reál-GDP növekedése 2006-ban és 2007-ben 2,75 %-ot ér el, a programidőszak hátralévő részében pedig nagyjából 2,5 %-on stabilizálódik. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a program megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. Az inflációs előrejelzések, amelyek szerint az áremelkedés üteme a 2006-os 2,5 %-ról 2 %-ra csökken 2007-től, a legutóbb közzétett eredmények fényében rövid távon kissé alulbecsültnek, egyébként megalapozottnak tűnnek. |
| --- | --- |

2.

A program két makrogazdasági forgatókönyvet tartalmaz: egy központi forgatókönyvet és egy alternatív forgatókönyvet, amely a központi forgatókönyvben foglaltnál negyed százalékponttal alacsonyabb növekedési trenden alapul. Az aktualizált konvergenciaprogramban szereplő államháztartási előrejelzések az utóbbi forgatókönyvön alapulnak, amelyet a központi forgatókönyvnél óvatosabbra terveztek, és ezért ez tekintendő az értékelés referencia-forgatókönyvének. Eszerint a reál-GDP növekedése 2006-ban és 2007-ben 2,75 %-ot ér el, a programidőszak hátralévő részében pedig nagyjából 2,5 %-on stabilizálódik. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a program megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. Az inflációs előrejelzések, amelyek szerint az áremelkedés üteme a 2006-os 2,5 %-ról 2 %-ra csökken 2007-től, a legutóbb közzétett eredmények fényében rövid távon kissé alulbecsültnek, egyébként megalapozottnak tűnnek.

| 3. | A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-2007-ben a GDP 3,0 %-a lesz. Az aktualizált konvergenciaprogram ugyanerre az évre a GDP 2,8 %-ának megfelelő hiányt becsül, ami azt feltételezi, hogy a bevételek erőteljes növekedését és a kiadások alacsonyabb növekedését mutató közelmúltbeli tendenciák a költségvetési év hátralévő hónapjaiban is fennmaradnak. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-2007-ben a GDP 3,0 %-a lesz. Az aktualizált konvergenciaprogram ugyanerre az évre a GDP 2,8 %-ának megfelelő hiányt becsül, ami azt feltételezi, hogy a bevételek erőteljes növekedését és a kiadások alacsonyabb növekedését mutató közelmúltbeli tendenciák a költségvetési év hátralévő hónapjaiban is fennmaradnak.

| 4. | A költségvetési politikának az aktualizált konvergenciaprogramban meghatározott kulcsfontosságú célkitűzései a hosszú távú fenntarthatóságra, a generáción belüli és generációk közötti méltányosságra, továbbá ennek függvényeként a monetáris politika támogatására irányulnak, különösen azáltal, hogy lehetővé teszik az automatikus stabilizátorok alkalmazását a gazdasági pálya kisimítására. A program előrejelzése szerint a hiány 2006-2007-ben a GDP 3 %-a alá esik (2,8 %-ra), a programidőszak végén, 2011-2012-ben pedig a GDP 1,4 %-ára. Az elsődleges egyenleg 2005-2006-ban a GDP 0,6 %-ára becsült hiánya 2008-2009-re várhatóan megszűnik, 2011-2012-re pedig a GDP 0,7 %-ának megfelelő többletté alakul. A programidőszak alatti költségvetési kiigazítás egyenlő mértékben támaszkodik a bevételi és a kiadási oldalra. A bevételi arány – részben a diszkrecionális intézkedéseknek köszönhető – növekedésére a programidőszak első két évében lehet számítani, míg a kiadási oldali jelentős kiigazítás 2008-2009-től várható, a jelenlegi kiadásnövekedés visszafogása révén. A konvergenciaprogram szerinti értelemben vett állami beruházások (3) a tervek szerint 2006-2007-től a GDP 2,25 %-án stabilizálódnak, így 2007-2008-tól a hiány az előrejelzések szerint teljes mértékben ezek finanszírozásából ered majd. A kiigazítási pálya nagyjából összhangban van a 2005-ös aktualizált programban szereplővel, rövidtávon kedvezőbb makrogazdasági kilátások mellett. |
| --- | --- |

4.

A költségvetési politikának az aktualizált konvergenciaprogramban meghatározott kulcsfontosságú célkitűzései a hosszú távú fenntarthatóságra, a generáción belüli és generációk közötti méltányosságra, továbbá ennek függvényeként a monetáris politika támogatására irányulnak, különösen azáltal, hogy lehetővé teszik az automatikus stabilizátorok alkalmazását a gazdasági pálya kisimítására. A program előrejelzése szerint a hiány 2006-2007-ben a GDP 3 %-a alá esik (2,8 %-ra), a programidőszak végén, 2011-2012-ben pedig a GDP 1,4 %-ára. Az elsődleges egyenleg 2005-2006-ban a GDP 0,6 %-ára becsült hiánya 2008-2009-re várhatóan megszűnik, 2011-2012-re pedig a GDP 0,7 %-ának megfelelő többletté alakul. A programidőszak alatti költségvetési kiigazítás egyenlő mértékben támaszkodik a bevételi és a kiadási oldalra. A bevételi arány – részben a diszkrecionális intézkedéseknek köszönhető – növekedésére a programidőszak első két évében lehet számítani, míg a kiadási oldali jelentős kiigazítás 2008-2009-től várható, a jelenlegi kiadásnövekedés visszafogása révén. A konvergenciaprogram szerinti értelemben vett állami beruházások (3) a tervek szerint 2006-2007-től a GDP 2,25 %-án stabilizálódnak, így 2007-2008-tól a hiány az előrejelzések szerint teljes mértékben ezek finanszírozásából ered majd. A kiigazítási pálya nagyjából összhangban van a 2005-ös aktualizált programban szereplővel, rövidtávon kedvezőbb makrogazdasági kilátások mellett.

| 5. | A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a 2006-2007-ben a GDP 2,5 %-ának megfelelő hiányról az előrejelzés szerint a programidőszak utolsó évében, 2011-2012-ben 1,25 %-os hiányra javul. E becslések alapján ez a kiigazítás főként 2006-2007-ben és 2008-2009-ben erőteljes, azután lelassul. A 2005-ös aktualizált programhoz hasonlóan nem határoztak meg számszerű középtávú célkitűzést a strukturális egyenleg tekintetében. A program a nemzeti szabályok szerinti költségvetési célkitűzésekre hivatkozik, amelyek összhangban vannak a GDP/adósság-arány viszonylag alacsony szinten való stabilizálásával, és amelyek az államháztartási hiányra vonatkozó, a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték tekintetében csak bizonyos körülmények között nyújtanak biztonsági tartalékot. |
| --- | --- |

5.

A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a 2006-2007-ben a GDP 2,5 %-ának megfelelő hiányról az előrejelzés szerint a programidőszak utolsó évében, 2011-2012-ben 1,25 %-os hiányra javul. E becslések alapján ez a kiigazítás főként 2006-2007-ben és 2008-2009-ben erőteljes, azután lelassul. A 2005-ös aktualizált programhoz hasonlóan nem határoztak meg számszerű középtávú célkitűzést a strukturális egyenleg tekintetében. A program a nemzeti szabályok szerinti költségvetési célkitűzésekre hivatkozik, amelyek összhangban vannak a GDP/adósság-arány viszonylag alacsony szinten való stabilizálásával, és amelyek az államháztartási hiányra vonatkozó, a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték tekintetében csak bizonyos körülmények között nyújtanak biztonsági tartalékot.

| 6. | A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007-2008-ig nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, azután azonban a programban előre jelzettnél — a kiadások ellenőrzésének végrehajtásától függően — rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. Az adó/GDP-arány előre jelzett növelése részben olyan változékony tényezőktől függ, mint a pénzügyi és az olajágazatból származó bevételek. A gazdaság közelmúltbeli alakulása, például az erőteljes jövedelmezőség révén azonban úgy tűnik, hogy alátámasztja a viszonylag jó bevételi kilátásokat. 2008-2009-től azonban a programban szereplő hiánycsökkentési pálya a kiadások növekedési ütemének tervezett visszafogásától, valamint a kiadási korlátok betartatásának aktív ellenőrzésétől függ majd. A kiadásnövekedésnek az átfogó kiadási áttekintéstől várt csökkentésének teljes körű végrehajtása kulcsfontosságú a program célkitűzéseinek eléréséhez. Az Egyesült Királyság hatóságai előzetesen több kisebb minisztérium költségvetésének csökkentését bejelentették, és a közigazgatási költségvetésben a kormányzati és a gazdaságossági megtakarítások révén 5 %-os éves reálcsökkenésre vállaltak kötelezettséget. A kiadásnövekedés 2008-2009-től tervezett csökkentésének legnagyobb részét azonban még nem támasztották alá olyan konkrét költségvetési előirányzatokkal, amelyeket a hatóságok által kibocsátandó, 2007 nyarára tervezett – a 2010-2011-ig tartó időszak kemény kiadási terveit tartalmazó – átfogó kiadási áttekintésben szereplő megerősítéstől tettek függővé. A kiadási korlátok aktív ellenőrzése az eddigi adatok alapján sikeres. |
| --- | --- |

6.

A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007-2008-ig nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, azután azonban a programban előre jelzettnél — a kiadások ellenőrzésének végrehajtásától függően — rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. Az adó/GDP-arány előre jelzett növelése részben olyan változékony tényezőktől függ, mint a pénzügyi és az olajágazatból származó bevételek. A gazdaság közelmúltbeli alakulása, például az erőteljes jövedelmezőség révén azonban úgy tűnik, hogy alátámasztja a viszonylag jó bevételi kilátásokat. 2008-2009-től azonban a programban szereplő hiánycsökkentési pálya a kiadások növekedési ütemének tervezett visszafogásától, valamint a kiadási korlátok betartatásának aktív ellenőrzésétől függ majd. A kiadásnövekedésnek az átfogó kiadási áttekintéstől várt csökkentésének teljes körű végrehajtása kulcsfontosságú a program célkitűzéseinek eléréséhez. Az Egyesült Királyság hatóságai előzetesen több kisebb minisztérium költségvetésének csökkentését bejelentették, és a közigazgatási költségvetésben a kormányzati és a gazdaságossági megtakarítások révén 5 %-os éves reálcsökkenésre vállaltak kötelezettséget. A kiadásnövekedés 2008-2009-től tervezett csökkentésének legnagyobb részét azonban még nem támasztották alá olyan konkrét költségvetési előirányzatokkal, amelyeket a hatóságok által kibocsátandó, 2007 nyarára tervezett – a 2010-2011-ig tartó időszak kemény kiadási terveit tartalmazó – átfogó kiadási áttekintésben szereplő megerősítéstől tettek függővé. A kiadási korlátok aktív ellenőrzése az eddigi adatok alapján sikeres.

| 7. | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nagyjából alkalmasnak tűnik arra, hogy 2006-2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. Az irányvonal normál makrogazdasági ingadozások esetén csak 2009-2010 tájékán nyújt majd elegendő biztonsági tartalékot a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben, azaz akkor, amikor az előrejelzések kimenetele az átfogó kiadási áttekintés eredményeitől függ. A túlzott hiány korrekcióját követő években erősíteni kell a költségvetési konszolidáció ütemét. |
| --- | --- |

7.

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nagyjából alkalmasnak tűnik arra, hogy 2006-2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. Az irányvonal normál makrogazdasági ingadozások esetén csak 2009-2010 tájékán nyújt majd elegendő biztonsági tartalékot a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben, azaz akkor, amikor az előrejelzések kimenetele az átfogó kiadási áttekintés eredményeitől függ. A túlzott hiány korrekcióját követő években erősíteni kell a költségvetési konszolidáció ütemét.

| 8. | A bruttó adósságráta, amely 2005-2006-ban a GDP 42,1 %-a volt, – noha jóval a GDP 60 %-ában megállapított küszöbérték alatt marad – az előrejelzés szerint lassan emelkedni fog a programidőszak alatt, és 2008-2009-ben a GDP 44 %-án fog tetőzni. Ezt követően a ráta várhatóan stabilizálódik, majd a programidőszak végén csökkenni kezd. |
| --- | --- |

8.

A bruttó adósságráta, amely 2005-2006-ban a GDP 42,1 %-a volt, – noha jóval a GDP 60 %-ában megállapított küszöbérték alatt marad – az előrejelzés szerint lassan emelkedni fog a programidőszak alatt, és 2008-2009-ben a GDP 44 %-án fog tetőzni. Ezt követően a ráta várhatóan stabilizálódik, majd a programidőszak végén csökkenni kezd.

| 9. | Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása az Egyesült Királyságban az EU átlagát közelíti, miközben a nyugdíjkiadások az uniós átlagnál valamelyest kisebb mértékben nőttek, részben annak köszönhetően, hogy az Egyesült Királyság már a múltban is a többi uniós országnál jobban hagyatkozott a magánnyugdíjrendszerre. A nyugdíjellátások tervezett reformja a magán-nyugdíjtakarékosság fokozott ösztönzése és az állami nyugdíjellátás növelése révén a jövőbeni, potenciálisan elégtelen ellátással kapcsolatos aggodalmakra ad választ, ennek eredményeként az állami nyugdíjkiadások az előre jelzettnél kissé gyorsabban növekednek; a reform részeként fokozatosan emelni kívánják a kötelező állami nyugdíjkorhatárt is. A kiinduló költségvetési egyenleg — noha 2005-höz képest javult — a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is még mindig kockázatot jelenthet az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve, ha a hiány középtávon nem csökken jelentős mértékben. A költségvetési egyenleg konvergenciaprogramban tervezett mértékűnél nagyobb javítása révén az államháztartás konszolidációja hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintve az Egyesült Királyság összességében közepes kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

9.

Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása az Egyesült Királyságban az EU átlagát közelíti, miközben a nyugdíjkiadások az uniós átlagnál valamelyest kisebb mértékben nőttek, részben annak köszönhetően, hogy az Egyesült Királyság már a múltban is a többi uniós országnál jobban hagyatkozott a magánnyugdíjrendszerre. A nyugdíjellátások tervezett reformja a magán-nyugdíjtakarékosság fokozott ösztönzése és az állami nyugdíjellátás növelése révén a jövőbeni, potenciálisan elégtelen ellátással kapcsolatos aggodalmakra ad választ, ennek eredményeként az állami nyugdíjkiadások az előre jelzettnél kissé gyorsabban növekednek; a reform részeként fokozatosan emelni kívánják a kötelező állami nyugdíjkorhatárt is. A kiinduló költségvetési egyenleg — noha 2005-höz képest javult — a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is még mindig kockázatot jelenthet az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve, ha a hiány középtávon nem csökken jelentős mértékben. A költségvetési egyenleg konvergenciaprogramban tervezett mértékűnél nagyobb javítása révén az államháztartás konszolidációja hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintve az Egyesült Királyság összességében közepes kockázattal szembesül.

| 10. | A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett rendszerezett tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig kifejezetten figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program a kormányzat hatékonyságnövelésre és a közszolgáltatások értéktartalmára vonatkozó célkitűzéseinek fokozatos végrehajtását tervezi, a hosszú távú államháztartási előrejelzések pedig figyelembe veszik a tervezett nyugdíjreform becsült költségeit. |
| --- | --- |

10.

A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett rendszerezett tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig kifejezetten figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program a kormányzat hatékonyságnövelésre és a közszolgáltatások értéktartalmára vonatkozó célkitűzéseinek fokozatos végrehajtását tervezi, a hosszú távú államháztartási előrejelzések pedig figyelembe veszik a tervezett nyugdíjreform becsült költségeit.

| 11. | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

11.

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| 12. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében is hiányos (4). |
| --- | --- |

12.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében is hiányos (4).

A Tanács úgy véli, hogy a program a látottak alapján nagyjából biztosítja a túlzott hiánynak a Tanács által megszabott határidőig (a 2006-2007-es költségvetési évig) történő megszüntetését. A Tanács felkéri az Egyesült Királyságot arra, hogy 2009-2010 után is folytassa a konszolidációt. A költségvetési célok 2007-2008 utáni elérése attól függ, hogy sikerül-e eredményesen végrehajtani a kiadások előre jelzett visszafogását.

A fenti értékelés alapján a Tanács felkéri az Egyesült Királyságot arra, hogy a programidőszak alatt törekedjen a költségvetés konszolidációjára, különösen a kiadások növekedési ütemének 2007-2008 utánra tervezett visszafogásának végrehajtása révén, és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok megszüntetése érdekében folytassa a költségvetés helyzetének megszilárdítását.

Az Egyesült Királyságot arra is felkérik, hogy javítson a magatartási kódex adatszolgáltatási előírásainak való megfelelés szintjén.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2005-2006 | 2006-2007 | 2007-2008 | 2008-2009 | 2009-2010 | 2010-2011 | 2011-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2006. december
   (5) | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| BIZ 2006. november (6) | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,4 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. december
   (5) | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | nincs adat |
| HICP infláció
  (%) | KP 2006. december
   (5) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| BIZ 2006. november (6) | 2,1 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. december | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. december
   (7) | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| BIZ 2006. november (6)
   (8) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. december
   (7) | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (9)
   (10) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 |
| BIZ 2006. november (10)
   (11) | – 2,9 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. december
   (9) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (12) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | – 0,7 |
| BIZ 2006. november | – 0,9 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,4 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. december
   (12) | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (7)
   (9) | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| BIZ 2006. november (8) | – 2,8 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. december
   (7) | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (13)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. december
   (7)
   (9) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| BIZ 2006. november (8) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. december | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2006. december | 42,7 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44,0 | 43,6 |
| BIZ 2006. november | 42,1 | 42,5 | 43,4 | 44,1 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2005. december | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 | nincs adat |
| Az Egyesült Királyság 2006-os aktualizált konvergenciaprogramja, a Bizottság szolgálatainak előrejelzése |

2005-2006

2006-2007

2007-2008

2008-2009

2009-2010

2010-2011

2011-2012

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2006. december
   (5)

1 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

BIZ 2006. november (6)

1,9

2,7

2,6

2,4

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2005. december
   (5)

1Formula

2Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

nincs adat

HICP infláció

(%)

KP 2006. december
   (5)

2

2 Formula

2

2

2

2

2

BIZ 2006. november (6)

2,1

2,4

2,2

2,0

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2005. december

2Formula

2

2

2

2

2

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2006. december
   (7)

– 0,5

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

BIZ 2006. november (6)
   (8)

– 0,3

– 0,4

– 0,5

– 0,7

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2005. december
   (7)

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (9)
   (10)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

BIZ 2006. november (10)
   (11)

– 2,9

– 3,0

– 2,7

– 2,5

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2005. december
   (9)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (12)

– 0,8

– 0,6

– 0,2

– 0,1

– 0,3

– 0,5

– 0,7

BIZ 2006. november

– 0,9

– 1,0

– 0,6

– 0,4

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2005. december
   (12)

– 1,0

– 0,7

– 0,3

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (7)
   (9)

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

BIZ 2006. november (8)

– 2,8

– 2,8

– 2,4

– 2,2

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2005. december
   (7)

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

nincs adat

Strukturális egyenleg (13)

(a GDP %-ában)

KP 2006. december
   (7)
   (9)

– 3,0

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

BIZ 2006. november (8)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 2,2

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2005. december

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2006. december

42,7

43,7

44,1

44,2

44,2

44,0

43,6

BIZ 2006. november

42,1

42,5

43,4

44,1

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2005. december

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

nincs adat

Az Egyesült Királyság 2006-os aktualizált konvergenciaprogramja, a Bizottság szolgálatainak előrejelzése

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet.Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az Egyesült Királyság pénzügyi éve áprilistól márciusig tart.

(3)  Az állami beruházásoknak az Egyesült Királyság konvergenciaprogramjában szereplő meghatározása, amely nem ESA-konform, magában foglalja a közszektor minden beruházását (tehát az állami vállalatokét éppúgy, mint a kormányzatét), és tartalmazza a magánszektornak nyújtott tőketámogatások értékcsökkenés nélkül számított összegét.

(4)  Hiányoznak a foglalkoztatással, munkanélküliséggel és bérinflációval kapcsolatos előrejelzések, továbbá nem adták meg az bevételi és kiadási előrejelzések 2007-2008 utáni részletes, államháztartási szintű bontását. A 2005-ös aktualizált programmal szemben a kiadások államháztartási szintű bontásának tárgyidőszaka rövidebb a jelenlegi aktualizált programban, amely az utolsó aktualizált program, mielőtt a 2007. júliusi átfogó kiadási áttekintésben meghatároznák az új, részletes kiadási terveket.

(5)  A hatóságok államháztartási előrejelzéseinek alapjául szolgáló GDP- és inflációs előrejelzés; egy olyan forgatókönyv alapján, amely szerint a növekedés üteme 0,25 százalékponttal magasabb.

(6)  A Bizottság szolgálatainak előrejelzése naptári év alapú.

(7)  A kibocsátási rés számításai a közös módszertan szerint, a konvergenciaprogram adatai alapján készültek. A kibocsátási rés számításai a központi növekedési forgatókönyv adataira támaszkodnak.

(8)  A kibocsátási rés alapja a 2006-ban 2,8%-ra, 2007-ben 2,7%-ra, 2008-ban pedig 2,6%-ra becsült potenciális növekedés.

(9)  A konvergenciaprogram adatait kiigazították, hogy figyelembe vegyék az UMTS-bevételeket. Az Egyesült Királyság hatóságai az államháztartási előrejelzésekben szerepeltetik az UMTS-liszenszek 2000. évi értékesítéséből származó évi mintegy 1,0 millió fontot kitevő bevételt. Ennek kiigazítása – az előrejelzések EDP-nek megfelelő átalakítása érdekében – azzal jár, hogy az egyenleget minden évben mintegy 0,1 százalékpontnak megfelelő mértékben (tehát a hiányt növelve) csökkenteni kell. A táblázatban szereplő adatok már a Bizottság szolgálatai által elvégzett kiigazítást tükröző adatok.

(10)  Az Eurostat és az Egyesült Királyság statisztikai hivatala közötti tárgyalásokat követően valószínű, hogy az elengedett nigériai adósságokat hiánynövelő tételként – 2005/06-ban és 2006/07-ben is a GDP 0,1%-ának megfelelő mértékben – újra államháztartási körbe fogják besorolni.

(11)  A Bizottság szolgálatainak előrejelzése a 2006. decemberi előzetes költségvetési jelentésben bejelentett és a konvergenciaprogramban szereplő diszkrecionális intézkedések előtt készült. A 2008/09 utáni kiadási tervek hiányában a Bizottság szolgálatai az őszi előrejelzésben azzal a technikai feltételezéssel éltek, hogy a kiadások a GDP arányában változatlanok maradnak, míg a konvergenciaprogram feltételezése szerint csökkeni fog a kiadás/GDP-arány.

(12)  A konvergenciaprogram adatai az elsődleges egyenleg azon meghatározásával összhangban készültek, amely bruttó helyett nettó kamatszolgálatot használ.

(13)  (A közös módszertannal összhangban számított) ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül. Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint, az Egyesült Királyág statisztikai hivatalának információi alapján (a GDP 0,3%-a 2005/06-ban).

Forrás:

Az Egyesült Királyság 2006-os aktualizált konvergenciaprogramja, a Bizottság szolgálatainak előrejelzése

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/24

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/07)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.11.30. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 293/06 |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002 |
| Jogalap | Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Elősegíteni a szociális lakások esetében a tulajdonossá válást |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 20 millió GBP; Tervezett támogatás teljes összege: 140 millió GBP |
| Támogatás intenzitása | 60 % |
| Időtartam | 2007.1.1. –2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | — |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | Részletes éves jelentés a program végrehajtásáról |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.11.30.

Támogatás száma

N 293/06

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002

Jogalap

Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Elősegíteni a szociális lakások esetében a tulajdonossá válást

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 20 millió GBP; Tervezett támogatás teljes összege: 140 millió GBP

Támogatás intenzitása

60 %

Időtartam

2007.1.1. –2013.12.31.

Gazdasági ágazat

—

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

Részletes éves jelentés a program végrehajtásáról

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.2.9. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 773/06 |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten |
| Jogalap | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentése, Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, Kedvezményes kamatozású kölcsön |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 1,9 millió EUR; Tervezett támogatás teljes összege: 5,22 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2009.10.9-ig |
| Gazdasági ágazat | — |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.2.9.

Támogatás száma

N 773/06

Tagállam

Ausztria

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten

Jogalap

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentése, Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Kedvezményes kamatozású kölcsön

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 1,9 millió EUR; Tervezett támogatás teljes összege: 5,22 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2009.10.9-ig

Gazdasági ágazat

—

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.5.16. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | NN 4/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ammodernamento delle navi da pesca |
| Jogalap | — | Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004 |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.5.16.

A támogatás száma

NN 4/06

Tagállam

Olaszország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ammodernamento delle navi da pesca

Jogalap

—

Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004

| — | Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali |
| --- | --- |

—

Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Hajók korszerűsítése

A támogatás formája

A 2792/1999/EK rendeletnek megfelelően

Költségvetés

320 000 EUR

A támogatás intenzitása

A 2792/1999/EK rendeletnek megfelelően

Időtartam

1 év (2005. évi költségvetés)

Érintett gazdasági ágazatok

Halászati és akvakultúra-termékeket feldolgozó és forgalmazó vállalkozások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

Alkalmazási jelentés

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/27

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/08)

2007. március 23-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag németül érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4585. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4585. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/27

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/09)

2007. március 21-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4554. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4554. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/28

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/10)

2007. február 16-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4503. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4503. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/28

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/11)

2007. február 16-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4502. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4502. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/29

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/12)

2007. február 22-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4547. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4547. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/29

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/13)

2007. március 19-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag németül érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4571. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4571. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

Europol

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/30

---

AZ EUROPOL IGAZGATÁSI TANÁCSÁNAK HATÁROZATA

(2007. március 20.)

az összegyűjtött információkat tartalmazó számítógépesített rendszerből való adatlekérdezés ellenőrzési mechanizmusairól

(2007/C 72/14)

AZ EUROPOL IGAZGATÁSI TANÁCSA,

Tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikkén alapuló, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló Egyezményre (1),

amelyet a Tanács 2003. november 27-i jogi aktusa alapján és az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló Egyezmény (Europol Egyezmény) 41(3) cikke alapján kidolgozott jegyzőkönyv módosított (2) (továbbiakban „a jegyzőkönyv”) és különösen annak 16. cikkére,

A Közös ellenőrző hatósággal folytatott konzultációt követően (3), mivel:

| (1) | A jegyzőkönyv 1(8) cikke módosítja az Europol-egyezmény 16. cikkét, melynek alapján az Europol megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat határoz meg a jegyzőkönyv által módosított Europol-egyezmény 6. és 6a. cikkében hivatkozott összegyűjtött információkat tartalmazó számítógépesített rendszerből való adatlekérdezés jogosultság-ellenőrzésének megvalósítására, |
| --- | --- |

(1)

A jegyzőkönyv 1(8) cikke módosítja az Europol-egyezmény 16. cikkét, melynek alapján az Europol megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat határoz meg a jegyzőkönyv által módosított Europol-egyezmény 6. és 6a. cikkében hivatkozott összegyűjtött információkat tartalmazó számítógépesített rendszerből való adatlekérdezés jogosultság-ellenőrzésének megvalósítására,

| (2) | A tagállamok és harmadik országok által szolgáltatott, elemzői munkaállományokba és az információs rendszerbe való bevitelre szánt adatokra, amelyek feldolgozása az Europol elemzői fájlokra vonatkozó szabályokat meghatározó, 1998. november 3-i tanácsi jogi aktus 3. cikke (4) és az Europol-egyezmény jegyzőkönyv által beemelt 6a. cikke alapján történik, egyaránt vonatkozik az Europol-egyezmény módosított 16. cikkében leírt ellenőrzési mechanizmus, |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok és harmadik országok által szolgáltatott, elemzői munkaállományokba és az információs rendszerbe való bevitelre szánt adatokra, amelyek feldolgozása az Europol elemzői fájlokra vonatkozó szabályokat meghatározó, 1998. november 3-i tanácsi jogi aktus 3. cikke (4) és az Europol-egyezmény jegyzőkönyv által beemelt 6a. cikke alapján történik, egyaránt vonatkozik az Europol-egyezmény módosított 16. cikkében leírt ellenőrzési mechanizmus,

A KÖVETKEZŐ DÖNTÉST FOGADTA EL:

1. cikk

Az Europol olyan ellenőrzési mechanizmusokat határoz meg, amelyek biztosítják, hogy az Europol-egyezmény 6. és 6a. cikkében hivatkozott, összegyűjtött információkat tartalmazó számítógépesített rendszerből való mindennemű lekérdezés – beleértve lekérdezés kísérlete – kapcsán legalább az alábbi információkat vissza lehessen keresni:

| 1) | a lekérdezéshez, illetve kísérlethez kapcsolódó egyedi hivatkozási szám |
| --- | --- |

1)

a lekérdezéshez, illetve kísérlethez kapcsolódó egyedi hivatkozási szám

| 2) | mely elemekhez fértek hozzá vagy tekintették meg az Europol-egyezmény 6. és 6a. cikke által meghatározott, összegyűjtött információt tartalmazó számítógépes rendszerben, |
| --- | --- |

2)

mely elemekhez fértek hozzá vagy tekintették meg az Europol-egyezmény 6. és 6a. cikke által meghatározott, összegyűjtött információt tartalmazó számítógépes rendszerben,

| 3) | a felhasználó azonosítása, |
| --- | --- |

3)

a felhasználó azonosítása,

| 4) | a lekérdezés vagy konzultáció – beleértve kísérlet – időpontja és dátuma, |
| --- | --- |

4)

a lekérdezés vagy konzultáció – beleértve kísérlet – időpontja és dátuma,

| 5) | amennyiben lehetséges, az érintett elemzői munkafájl vagy állományok, |
| --- | --- |

5)

amennyiben lehetséges, az érintett elemzői munkafájl vagy állományok,

| 6) | azoknak a személyeknek az azonosítása, akiknek az adatait lekérték vagy adataihoz hozzáfértek és megjelenítették vagy a lekérdezett adatok azonosítása. |
| --- | --- |

6)

azoknak a személyeknek az azonosítása, akiknek az adatait lekérték vagy adataihoz hozzáfértek és megjelenítették vagy a lekérdezett adatok azonosítása.

2. cikk

Az 1. cikknek megfelelően gyűjtött információt azok az Europol tisztviselők használhatják fel, akiket az Europol adatvédelmi szabályainak megfelelően feljogosítottak, továbbá az Europol-egyezmény 23. és 24. cikkében meghatározott ellenőrző testületek, kizárólag az Europol-egyezmény 6. és 6a. cikke által meghatározott, összegyűjtött információt tartalmazó számítógépes rendszer lekérdezéseinek jogosultság-ellenőrzésére.

3. cikk

Az 1. cikknek megfelelően gyűjtött információt 6 hónap elteltével törlendő, kivéve ha az adatokra a folyamatban lévő ellenőrzés miatt továbbra is szükség van.

4. cikk

Amennyiben jelen határozat hatálya alá eső adatfeldolgozást végez, az Europol betartja az Europol-egyezmény, különösen annak 14(3) és 25. cikke által meghatározott adatvédelmi és adatbiztonsági szabályokat, továbbá a megvalósítás során meghatározott szabályokat.

5. cikk

Ezennel hatályon kívül kerül a személyes adatok lekérdezésére vonatkozó jelentések összeállításához kapcsolódó, 1999. június 9-i és 2001. február 28-i igazgatótanácsi döntés.

6. cikk

Jelen döntés 2007. április 19-én lép hatályba.

Kelt: Hága 2007. március 20.

Hans-Jürgen FÖRSTER

Az igazgatótanács elnöke

---

(1)  HL C 316, 1995.11.27., 2. old.

1

(2)  HL C 2, 2004.1.6., 1. old.

2

(3)  Lásd 2006. október 19-i, 06/40 véleményt

3

(4)  HL C 26, 1999.1.30., 1. old.

4

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/32

---

AZ EUROPOL IGAZGATÓTANÁCSÁNAK HATÁROZATA

(2007. március 20.)

amely meghatározza a harmadik felek szakértőinek az elemző csoportok tevékenységeibe való bevonását szabályozó megállapodásokat irányító szabályokat

(2007/C 72/15)

AZ IGAZGATÓTANÁCS,

Tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló Egyezményre (Europol-egyezmény), amelyet a Tanács 2003. november 27-i, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló Egyezmény 43(1) cikke alapján az Egyezményt, és különösen annak 10(9) cikkét módosító jegyzőkönyvet (1) összeállító jogi aktusa módosított,

Tekintettel a Közös ellenőrző hatóság által kiadott véleményre,

Mivel az igazgatótanács feladata, hogy a harmadik felek szakértőinek az elemző csoportok tevékenységeibe való bevonását szabályozó megállapodásokat irányító szabályokat – kétharmados többséggel – meghatározza,

A EUROPOL KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT FOGADTA EL:

1. cikk

Meghatározások

Jelen határozat alkalmazásában:

| (a) | az „elemző csoport ”az a csoport, amely a résztvevőket egy elemzési projektbe bevonja, ahogy azt az Europol-egyezmény 10(2) cikke említi; |
| --- | --- |

(a)

az „elemző csoport ”az a csoport, amely a résztvevőket egy elemzési projektbe bevonja, ahogy azt az Europol-egyezmény 10(2) cikke említi;

| (b) | a „megállapodás ”kifejezés egy az Europol és egy harmadik fél között létrejött, ez utóbbiak egy elemzési csoport tevékenységeibe való bevonását szabályozó megegyezést jelent. |
| --- | --- |

(b)

a „megállapodás ”kifejezés egy az Europol és egy harmadik fél között létrejött, ez utóbbiak egy elemzési csoport tevékenységeibe való bevonását szabályozó megegyezést jelent.

| (c) | a harmadik fél szakértőinek egy elemző csoport tevékenységeibe való „bevonása ”azt jelenti, hogy ezek a szakértők jogosultak az elemző csoportok ülésein való részvételre, továbbá az Europol köteles őket tájékoztatni – amennyiben ezt kérik – az adott elemzési munkafájllal kapcsolatos fejleményekről, illetve köteles az általuk képviselt harmadik felekre vonatkozó elemzési eredményeket a vonatkozó jogi előirásoknak megfelelően számukra kiadni. |
| --- | --- |

(c)

a harmadik fél szakértőinek egy elemző csoport tevékenységeibe való „bevonása ”azt jelenti, hogy ezek a szakértők jogosultak az elemző csoportok ülésein való részvételre, továbbá az Europol köteles őket tájékoztatni – amennyiben ezt kérik – az adott elemzési munkafájllal kapcsolatos fejleményekről, illetve köteles az általuk képviselt harmadik felekre vonatkozó elemzési eredményeket a vonatkozó jogi előirásoknak megfelelően számukra kiadni.

| (d) | a „harmadik fél ”az Europol-egyezmény 10(4) cikkében hivatkozott harmadik államot vagy szervezetet jelenti; |
| --- | --- |

(d)

a „harmadik fél ”az Europol-egyezmény 10(4) cikkében hivatkozott harmadik államot vagy szervezetet jelenti;

2. cikk

Felkérés egy elemző csoport tevékenységeiben való részvételre

Az Europol felkérheti egy harmadik fél szakértőit, hogy vegyenek részt egy elemző csoport munkájában, amennyiben ezzel a harmadik féllel az információcserére – köztük a személyes adatok átadására –, továbbá a kicserélt információ bizalmasságára vonatkozó megfelelő rendelkezéseket tartalmazó megegyezést kötött. Ilyen felkérésre csak az elemző csoport résztvevőinek egyhangú jóváhagyásával kerülhet sor.

3. cikk

Megállapodások

1.   A harmadik felek szakértőinek bevonását az Europol és a harmadik felek között létrejövő megállapodások szabályozzák. Ezeket a megállapodásokat – melyeknek a jelen határozat mellékletében található mintán kell alapulniuk – továbbítani fogják a Közös ellenőrző hatósághoz. Amennyiben az Europol el kíván térni a minta-megállapodástól, akkor erről ki kell kérnie az elemző csoport résztvevőinek véleményét.

2.   A megállapodásnak tartalmaznia kell a tevékenységekbe bevont harmadik felek szakértőinek alábbi jogosultságait:

| a. | látogathatja az elemző csoportok üléseit, továbbá |
| --- | --- |

a.

látogathatja az elemző csoportok üléseit, továbbá

| b. | kérésükre az Europol tájékoztatja őket az érintett elemzési munkafájlokkal kapcsolatos fejleményekről, továbbá |
| --- | --- |

b.

kérésükre az Europol tájékoztatja őket az érintett elemzési munkafájlokkal kapcsolatos fejleményekről, továbbá

| c. | kézhez kapják az elemzésnek az általuk képviselt harmadik felekre vonatkozó eredményeit; az ilyen adatok átadására az Europol-egyezmény 17(2) és 18(4) cikkei, az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezései, illetve a személyes adatok harmadik államok és harmadik szervek számára való továbbításáról rendelkező 1999. március 12-i tanácsi határozat (2) 5(5) cikke szerint, illetve az adott adatokat közlő tagállam hozzájárulásával kerül sor. és |
| --- | --- |

c.

kézhez kapják az elemzésnek az általuk képviselt harmadik felekre vonatkozó eredményeit; az ilyen adatok átadására az Europol-egyezmény 17(2) és 18(4) cikkei, az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezései, illetve a személyes adatok harmadik államok és harmadik szervek számára való továbbításáról rendelkező 1999. március 12-i tanácsi határozat (2) 5(5) cikke szerint, illetve az adott adatokat közlő tagállam hozzájárulásával kerül sor. és

| d. | kizárólag az érintett résztvevő felek előzetes egyetértésével és az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, adhatják ki az elemzés eredményeit. |
| --- | --- |

d.

kizárólag az érintett résztvevő felek előzetes egyetértésével és az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, adhatják ki az elemzés eredményeit.

3.   A megállapodásoknak rendelkezniük kell a megállapodások a tevékenységekbe bevont harmadik fél vagy az Europol részéről előzetes értesítés alapján történő felmondásáról, amely csak az elemző csoport résztvevőinek egyetértésével érvényes. Amennyiben nem jönne létre megállapodás a résztvevők között, az Europolnak a résztvevő kérésére fel kell mondania a megállapodást és erről értesítenie kell az igazgatótanácsot.

4. cikk

Hatálybalépés

Jelen határozat 2007. április 19-én lép hatályba.

Kelt: Hága 2007. március 20-án

Hans-Jürgen FÖRSTER

Az igazgatótanács elnöke

---

(1)  HL C 2., 2004.1.6., 1. o.

1

(2)  HL C 88, 1999.3.30., 1. o., melyet a Tanács 2002. február 28-i (HL C 76., 2002.3.27., 1. o.) jogi aktusa módosított.

2

---

MELLÉKLET

MINTA-MEGÁLLAPODÁS A HARMADIK FELEK SZAKÉRTŐINEK AZ ELEMZŐ CSOPORTOK TEVÉKENYSÉGEIBE VALÓ BEVONÁSÁRÓL

Az Europol és (a harmadik fél megnevezése)(a továbbiakban: „a Felek”)

Tekintettel az Europol-egyezményre és különösen annak 10(9) cikkére,

Tekintettel az Europol és (a harmadik fél megnevezése) között létrejött együttműködési megállapodásra és különösen annak a kicserélt információk bizalmasságára vonatkozó rendelkezéseire,

VAGY:

Tekintettel az Europol és (a harmadik fél megnevezése) között létrejött együttműködési és titoktartási megállapodásokra,

Tekintettel a Tanács 1998. november 3-i, az Europol elemzési fájljaira vonatkozó szabályokat elfogadó jogi aktusára (1),

Tekintettel az igazgatótanács (dátum)-i, a harmadik felek szakértőinek az elemző csoportok tevékenységeibe való bevonását szabályozó megállapodásokat irányító szabályokat meghatározó határozatáraére, és különösen annak 3(1) cikkére,

Tekintettel az YYY elemzési munkafájl megnyitási utasítására,

Mivel a tagállamoknak érdekében áll a (a harmadik fél megnevezése) szakértőinek az YYY elemző csoport tevékenységeibe való bevonása,

Mivel (a harmadik fél megnevezése) közvetlenül érintett az YYY elemző csoport által végzett elemző munkában,

az alábbiakban állapodtak meg:

1. cikk

Meghatározások

Jelen megállapodásra vonatkozóan:

| (a) | a harmadik fél szakértőinek egy elemző csoport tevékenységeibe való „bevonása ”azt jelenti, hogy ezek a szakértők jogosultak az elemző csoport ülésein való részvételre, továbbá az Europol köteles őket tájékoztatni – amennyiben ezt kérik – az adott elemzési munkafájllal kapcsolatos fejleményekről, illetve köteles az általuk képviselt harmadik felekre vonatkozó elemzési eredményeket a vonatkozó jogi előírásoknak megfelelően számukra kiadni. |
| --- | --- |

(a)

a harmadik fél szakértőinek egy elemző csoport tevékenységeibe való „bevonása ”azt jelenti, hogy ezek a szakértők jogosultak az elemző csoport ülésein való részvételre, továbbá az Europol köteles őket tájékoztatni – amennyiben ezt kérik – az adott elemzési munkafájllal kapcsolatos fejleményekről, illetve köteles az általuk képviselt harmadik felekre vonatkozó elemzési eredményeket a vonatkozó jogi előírásoknak megfelelően számukra kiadni.

| (b) | az „együttműködési megállapodás ”az Europol és (a harmadik fél megnevezése) által (dátum)-án/én aláírt megállapodást jelenti; |
| --- | --- |

(b)

az „együttműködési megállapodás ”az Europol és (a harmadik fél megnevezése) által (dátum)-án/én aláírt megállapodást jelenti;

| (c) | a „titoktartási megállapodás ”az Europol-egyezmény 18(6) cikkében hivatkozott megállapodást jelenti; |
| --- | --- |

(c)

a „titoktartási megállapodás ”az Europol-egyezmény 18(6) cikkében hivatkozott megállapodást jelenti;

2. cikk

Hatály

1.   A/az ( a szakértőt küldő hatóság megnevezése) részéről XXX-et (2) bevonjuk az YYY elemző csoport munkájába.

2.   Ennek megfelelően XXX jogosult az alábbiakra:

| a. | látogathatja az elemző csoportok üléseit, továbbá |
| --- | --- |

a.

látogathatja az elemző csoportok üléseit, továbbá

| b. | kérésére az Europol tájékoztatja az érintett YYY elemzési munkafájlokkal kapcsolatos fejleményekről, továbbá |
| --- | --- |

b.

kérésére az Europol tájékoztatja az érintett YYY elemzési munkafájlokkal kapcsolatos fejleményekről, továbbá

| c. | kézhez kapja az elemzésnek a/az (a harmadik fél megnevezése)-ra/re vonatkozó eredményeit; az ilyen adatok átadására az Europol-egyezmény 17(2) és 18(4) cikkei, az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezései, illetve a személyes adatok harmadik államok és harmadik szervek számára való továbbításáról rendelkező 1999. március 12-i tanácsi határozat 5(5) cikke szerint, illetve az adott adatokat közlő tagállam hozzájárulásával kerül sor. és |
| --- | --- |

c.

kézhez kapja az elemzésnek a/az (a harmadik fél megnevezése)-ra/re vonatkozó eredményeit; az ilyen adatok átadására az Europol-egyezmény 17(2) és 18(4) cikkei, az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezései, illetve a személyes adatok harmadik államok és harmadik szervek számára való továbbításáról rendelkező 1999. március 12-i tanácsi határozat 5(5) cikke szerint, illetve az adott adatokat közlő tagállam hozzájárulásával kerül sor. és

| d. | kizárólag az érintett résztvevő felek előzetes egyetértésével és az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, terjeszthetik tovább az elemzés eredményeit. |
| --- | --- |

d.

kizárólag az érintett résztvevő felek előzetes egyetértésével és az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, terjeszthetik tovább az elemzés eredményeit.

3. cikk

Hatálybalépés

Jelen megállapodás (dátum)-án/én lép hatályba.

4. cikk

Megszüntetés

1.   Az YYY elemzési munkafájl lezárásával jelen megállapodás automatikusan hatályát veszti.

2.   Jelen megállapodás a Felek egyike által benyújtott értesítést követően bármikor felmondható.

---

(1)  HL C 26., 1999.1.30., 1. o. amelyet a (a hivatkozást az új jogi aktus elfogadásokor kell hozzáadni) módosított.

(2)  A szakértő(k) neve.

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/35

---

AZ EUROPOL IGAZGATÓTANÁCSÁNAK HATÁROZATA

(2007 március 20.)

az Europol tisztviselők közös nyomozati csoportokban való részvételének adminisztratív megvalósítását szabályozó rendelkezéseket irányító szabályok meghatározásáról

(2007/C 72/16)

AZ EUROPOL IGAZGATÓTANÁCS,

Tekintettel a Tanács 2002. november 28-i jogi aktusa által módosított Europol-egyezményre, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló Egyezmény (Europol-egyezmény) 41(3) cikke alapján összeállított, az Europol, a hozzá tartozó szervek tagjai, igazgatóhelyettesek és alkalmazottak kiváltságaira és menteségeire vonatkozó jegyzőkönyvre és különösen annak 3a. cikkére,

Tekintettel a Közös ellenőrző hatóság által kiadott véleményre,

Mivel az igazgatási tanács – kétharmados többséggel – feladata az Europol tisztviselők közös nyomozati csoportokban való részvételének adminisztratív megvalósítását szabályozó rendelkezéseket irányító szabályok meghatározása.

A KÖVETKEZŐ DÖNTÉST FOGADTA EL:

1. cikk

Meghatározások

Jelen döntésre vonatkozóan:

| (a) | „közös nyomozati csoportok ”az Europol-egyezmény 3a. cikkében hivatkozott közös nyomozati csoportok. |
| --- | --- |

(a)

„közös nyomozati csoportok ”az Europol-egyezmény 3a. cikkében hivatkozott közös nyomozati csoportok.

| (b) | „nemzeti egységek ”az Europol-egyezmény 4. cikkében hivatkozott egyedi összekötő testületek, az Europol és az illetékes nemzeti hatóságok között. |
| --- | --- |

(b)

„nemzeti egységek ”az Europol-egyezmény 4. cikkében hivatkozott egyedi összekötő testületek, az Europol és az illetékes nemzeti hatóságok között.

| (c) | „illetékes hatóságok ”bármely tagállami állami hatóságok, amelyek a nemzeti jog alapján az Europol-egyezmény 2(4) cikkében meghatározott bűncselekmények megakadályozásáért és az ellenük való küzdelemért felelősek. |
| --- | --- |

(c)

„illetékes hatóságok ”bármely tagállami állami hatóságok, amelyek a nemzeti jog alapján az Europol-egyezmény 2(4) cikkében meghatározott bűncselekmények megakadályozásáért és az ellenük való küzdelemért felelősek.

2. cikk

Megállapodások

1.   Az Europol tisztviselők közös nyomozati csoportokban való részvételének adminisztratív megvalósítását az Europol igazgató és a közös nyomozati csoportok összeállításáért felelős tagállami illetékes hatóságai között megkötendő rendelkezésben szabályozzák.

2.   A rendelkezéseket a résztvevő tagállamok nemzeti egységeinek bevonásával kell összeállítani.

3. cikk

A közös nyomozati csoportokban résztvevő Europol tisztviselők mandátuma

1.   A közös nyomozati csoportokban résztvevő Europol tisztviselők feladatait, jogait és kötelezettségeit a rendelkezésekben határozzák meg.

2.   A rendelkezések megállapítják, hogy a közös nyomozati csoportokban résztvevő Europol tisztviselők a csoport tevékenysége alapján az Europol – egyezménynek és az illetékes tagállam nemzeti jogának megfelelően segítik a csoport tagjainak tevékenységét.

4. cikk

Irányítás és felügyelet

1.   A rendelkezésekben szerepel, hogy a közös nyomozati csoportokban résztvevő Europol tisztviselők feladatukat a rendelkezésben megnevezett csoport vezetőinek irányítása alatt végzik.

2.   A rendelkezések fenntartják azt a jogot az Europol tisztviselők számára, hogy ne hajtsanak végre olyan parancsokat, amelyek megítélésük szerint sértenék az Europol-egyezményben meghatározott kötelezettségeiket. Ebben az esetben az Europol tisztviselő tájékoztatja az Europol igazgatóját, aki konzultál a csoport vezetőivel a megoldás érdekében. Amennyiben nem találnak kölcsönösen kielégítő megoldást, az igazgatónak jogában áll hatályon kívül helyezni a rendelkezést.

5. cikk

Adatokhoz való hozzáférés

A rendelkezések meghatározzák, hogy a közös nyomozati csoportokban résztvevő Europol tisztviselők hozzáférhetnek az Europol információs rendszeréhez az Europol-egyezmény rendelkezéseinek és az alkalmazandó biztonsági előírásoknak megfelelően (1) a közös nyomozati csoportban való tagságuk idejére.

6. cikk

Költségek és felszerelés

A rendelkezésekben rendezik a költségek megosztását, beleértve a közös nyomozati csoportokban résztvevő Europol tisztviselőkre vonatkozó jogosult biztosítás, továbbá meghatározzák azokat a feltételeket, miszerint az Europol által átadott eszközök közül melyeket használhatnak a közös nyomozati csoport tagjai.

7. cikk

Megszüntetés

A rendelkezésekben meghatározzák, hogy az együttműködés bármelyik fél általi értesítés alapján beszüntethető.

8. cikk

Hatálybalépés

Jelen megállapodás 2007. március 30-án lép hatályba.

Kelt: Hága 2007. március 20-án

Hans-Jürgen FÖRSTER

Az igazgatótanács elnöke

---

(1)  Az Europol információfeldolgozáshoz használt kommunikációs csatornákra vonatkozó szabályzatban szereplő rendelkezéseknek megfelelően – 2450-16 sz. dokumentum (#16991)

1

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/37

---

AZ EUROPOL DOKUMENTUMAIHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS SZABÁLYAI

(2007/C 72/17)

AZ EUROPOL IGAZGATÓTANÁCSA,

Tekintettel az Europol-egyezményre és különösen annak 32. cikke a) bekezdésére,

tekintettel az Europol igazgatójának javaslatára

Mivel:

| (1) | Az Europol-egyezmény 32. cikke a) bekezdésének értelmében, az Europol igazgatója javaslatának alapján az igazgatóság, tagjainak kétharmados többségével szabályokat fogad el az Europol dokumentumaihoz való hozzáférésről minden uniós polgár és bármelyik tagállamban lakó vagy ott székhellyel rendelkező minden természetes vagy jogi személy számára, figyelembe véve az európai parlamenti, tanácsi és bizottsági dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 255. cikke alapján elfogadott európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított elveket és korlátozásokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Europol-egyezmény 32. cikke a) bekezdésének értelmében, az Europol igazgatója javaslatának alapján az igazgatóság, tagjainak kétharmados többségével szabályokat fogad el az Europol dokumentumaihoz való hozzáférésről minden uniós polgár és bármelyik tagállamban lakó vagy ott székhellyel rendelkező minden természetes vagy jogi személy számára, figyelembe véve az európai parlamenti, tanácsi és bizottsági dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 255. cikke alapján elfogadott európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított elveket és korlátozásokat.

| (2) | Az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: „EU-szerződés”) 1. cikkének második albekezdése nagy jelentőséget tulajdonít a nyitottság elvének, megállapítva, hogy a Szerződés új korszakot jelent az európai népek egyre szorosabb egységének megteremtésében, amelynek során a döntéseket a lehető legnyíltabban és a polgárokhoz a lehető legközelebb hozzák meg. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: „EU-szerződés”) 1. cikkének második albekezdése nagy jelentőséget tulajdonít a nyitottság elvének, megállapítva, hogy a Szerződés új korszakot jelent az európai népek egyre szorosabb egységének megteremtésében, amelynek során a döntéseket a lehető legnyíltabban és a polgárokhoz a lehető legközelebb hozzák meg.

| (3) | A nyitottság garantálja, hogy az igazgatás nagyobb legitimitást élvezzen és a demokratikus rendszeren belül hatékonyabb és a polgárok felé elszámoltathatóbb legyen. A nyitottság hozzájárul a demokrácia elveinek erősítéséhez és az alapvető jogok tiszteletben tartásához az EU-szerződés 6. cikkében, az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: „EK-szerződés”) 255. cikkében és az Alapvető Jogok Európai Kartájának 42. cikkében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

A nyitottság garantálja, hogy az igazgatás nagyobb legitimitást élvezzen és a demokratikus rendszeren belül hatékonyabb és a polgárok felé elszámoltathatóbb legyen. A nyitottság hozzájárul a demokrácia elveinek erősítéséhez és az alapvető jogok tiszteletben tartásához az EU-szerződés 6. cikkében, az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: „EK-szerződés”) 255. cikkében és az Alapvető Jogok Európai Kartájának 42. cikkében foglaltaknak megfelelően.

| (4) | Az EU-szerződés 41. cikke (1) bekezdésének megfelelően a hozzáféréshez való jog vonatkozik a bűnügyekkel kapcsolatos rendőrségi és bírósági együttműködéssel összefüggő dokumentumokra is. |
| --- | --- |

(4)

Az EU-szerződés 41. cikke (1) bekezdésének megfelelően a hozzáféréshez való jog vonatkozik a bűnügyekkel kapcsolatos rendőrségi és bírósági együttműködéssel összefüggő dokumentumokra is.

| (5) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2001. május 30-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: „1049/2001 rendelet”) meghatározza az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz (1) való hozzáféréssel kapcsolatos alapelveket és korlátozásokat. Az Europol-egyezmény 32. cikkének a) bekezdése az ebben a rendeletben megállapított elvekre és korlátozásokra utal. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2001. május 30-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: „1049/2001 rendelet”) meghatározza az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz (1) való hozzáféréssel kapcsolatos alapelveket és korlátozásokat. Az Europol-egyezmény 32. cikkének a) bekezdése az ebben a rendeletben megállapított elvekre és korlátozásokra utal.

| (6) | Elvben valamennyi dokumentumnak hozzáférhetőnek kell lennie a nyilvánosság számára. A köz- és magánérdekeket mindazonáltal kivételekkel kell védeni. Az Europolt fel kell hatalmazni rá, hogy szükség esetén megvédje a feladatai ellátására való képességét. |
| --- | --- |

(6)

Elvben valamennyi dokumentumnak hozzáférhetőnek kell lennie a nyilvánosság számára. A köz- és magánérdekeket mindazonáltal kivételekkel kell védeni. Az Europolt fel kell hatalmazni rá, hogy szükség esetén megvédje a feladatai ellátására való képességét.

| (7) | Annak érdekében, hogy a hozzáférési jog ne sérülhessen, kétlépcsős igazgatási eljárást kell alkalmazni, kiegészítve az állampolgári jogok biztosához történő panasztétel lehetőségével. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy a hozzáférési jog ne sérülhessen, kétlépcsős igazgatási eljárást kell alkalmazni, kiegészítve az állampolgári jogok biztosához történő panasztétel lehetőségével.

| (8) | Ezek a szabályok az Europol-egyezmény a hozzáférésről szóló 19. cikkében foglaltakat nem érintik. |
| --- | --- |

(8)

Ezek a szabályok az Europol-egyezmény a hozzáférésről szóló 19. cikkében foglaltakat nem érintik.

ELFOGADTA AZ ALÁBBI SZABÁLYOKAT:

1. cikk

Meghatározások

Ezeknek a szabályoknak az alkalmazásában:

| (a) | Az „Europol-dokumentum ”vagy a „dokumentum ”kifejezésekbe beletartozik médiumtól függetlenül (papírra írott vagy elektronikus formában tárolt hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel) minden olyan tartalom, amely az Europol tevékenységével, politikáival és határozataival kapcsolatos. |
| --- | --- |

(a)

Az „Europol-dokumentum ”vagy a „dokumentum ”kifejezésekbe beletartozik médiumtól függetlenül (papírra írott vagy elektronikus formában tárolt hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel) minden olyan tartalom, amely az Europol tevékenységével, politikáival és határozataival kapcsolatos.

| (b) | a „harmadik fél ”kifejezésbe beletartozik az Europolon kívüli minden természetes vagy jogi személy vagy szervezet, beleértve az Európai Unió tagállamait, egyéb intézményeit, szerveit és ügynökségeit, nemzetközi szervezeteket és harmadik országokat; |
| --- | --- |

(b)

a „harmadik fél ”kifejezésbe beletartozik az Europolon kívüli minden természetes vagy jogi személy vagy szervezet, beleértve az Európai Unió tagállamait, egyéb intézményeit, szerveit és ügynökségeit, nemzetközi szervezeteket és harmadik országokat;

| (c) | az „Europol titkosított dokumentumai ”kifejezés azokat a dokumentumokat jelenti, amelyek olyan információkat tartalmaznak, amelyekhez kiegészítő biztonsági intézkedésekre van szükség, és amelyek az Europol információinak bizalmasságára vonatkozó szabályoknak megfelelően a titkossági besorolást jelző „Europol RESTRICTED ”(korlátozott hozzáférés), „Europol CONFIDENTIAL ”(bizalmas), „Europol SECRET ”(titkos) vagy „Europol TOP SECRET ”(szigorúan titkos) jelöléssel vannak ellátva. |
| --- | --- |

(c)

az „Europol titkosított dokumentumai ”kifejezés azokat a dokumentumokat jelenti, amelyek olyan információkat tartalmaznak, amelyekhez kiegészítő biztonsági intézkedésekre van szükség, és amelyek az Europol információinak bizalmasságára vonatkozó szabályoknak megfelelően a titkossági besorolást jelző „Europol RESTRICTED ”(korlátozott hozzáférés), „Europol CONFIDENTIAL ”(bizalmas), „Europol SECRET ”(titkos) vagy „Europol TOP SECRET ”(szigorúan titkos) jelöléssel vannak ellátva.

2. cikk

Cél

Ezeknek a szabályoknak a célja a következő:

| (a) | a köz-, illetve magánérdek alapján meghatározni az Europol dokumentumaihoz való hozzáférés jogára vonatkozó elveket, feltételeket és korlátozásokat olyan módon, hogy az biztosítsa a dokumentumokhoz való lehető legszélesebb körű hozzáférést; |
| --- | --- |

(a)

a köz-, illetve magánérdek alapján meghatározni az Europol dokumentumaihoz való hozzáférés jogára vonatkozó elveket, feltételeket és korlátozásokat olyan módon, hogy az biztosítsa a dokumentumokhoz való lehető legszélesebb körű hozzáférést;

| (b) | meghozni a szóban forgó jog lehető legkönnyebb gyakorlását biztosító szabályokat; továbbá |
| --- | --- |

(b)

meghozni a szóban forgó jog lehető legkönnyebb gyakorlását biztosító szabályokat; továbbá

| (c) | elősegíteni a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos megfelelő közigazgatási gyakorlat kialakítását. |
| --- | --- |

(c)

elősegíteni a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos megfelelő közigazgatási gyakorlat kialakítását.

3. cikk

A hozzáférési jog kedvezményezettjei és hatálya

1.   Bármely uniós polgárnak és bármelyik tagállamban lakó vagy ott székhellyel rendelkező minden természetes vagy jogi személynek joga van az Europol dokumentumaihoz való hozzáférésre az ezekben a szabályokban meghatározott elvek, feltételek és korlátozások figyelembevételével.

2.   Az Europol ugyanezeket az elveket, feltételeket és korlátozásokat figyelembe véve hozzáférést biztosíthat a dokumentumokhoz a nem a tagállamokban lakó, illetve ott székhellyel nem rendelkező bármely természetes vagy jogi személy számára is.

3.   Ezek a szabályok az Europol birtokában lévő, azaz az Europol tevékenységi körének minden elemével kapcsolatban az Europol által létrehozott, hozzá beérkezett, illetve az Europol tulajdonában lévő valamennyi dokumentumra alkalmazandók.

4.   Nem vonatkoznak ezek a szabályok azokra a magánszemélyekre, akik kizárólag saját magukra vonatkozó adatokat kérnek. A magánszemélyekkel kapcsolatban ilyen esetekben az Europol-egyezmény 19. cikkében leírt eljárást kell követni.

5.   A (4) cikk sérelme nélkül a dokumentumokat a 11. cikknek megfelelően a nyilvánosság számára írásbeli kérelmet követően, illetve elektronikus formában közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni.

4. cikk

Kivételek

1.   Az Europol megtagadja a dokumentumokhoz való hozzáférést olyan esetekben, amikor az információközlés veszélyeztetné:

| (a) | a közérdek védelmét az alábbiak tekintetében:






  — | a közbiztonságot, |
| --- | --- | --- |

(a)

a közérdek védelmét az alábbiak tekintetében:

—

a közbiztonságot,

| — | az Europol feladatainak megfelelő ellátását, |
| --- | --- |

—

az Europol feladatainak megfelelő ellátását,

| — | harmadik felek által folytatott nyomozást vagy műveleti tevékenységet, |
| --- | --- |

—

harmadik felek által folytatott nyomozást vagy műveleti tevékenységet,

| — | honvédelmi és katonai kérdéseket, |
| --- | --- |

—

honvédelmi és katonai kérdéseket,

| — | nemzetközi kapcsolatokat, |
| --- | --- |

—

nemzetközi kapcsolatokat,

| — | a Közösség vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikáját, |
| --- | --- |

—

a Közösség vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikáját,

| (b) | magánszemélyek személyes szférájának és tisztességének védelmét. |
| --- | --- |

(b)

magánszemélyek személyes szférájának és tisztességének védelmét.

2.   Az Europol megtagadja a dokumentumokhoz való hozzáférést olyan esetekben, amikor az információközlés veszélyeztetné:

| — | a szellemi tulajdont is beleértve valamely természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekeinek, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdont is beleértve valamely természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekeinek,

| — | a bírósági eljárásoknak és jogi tanácsadásnak, |
| --- | --- |

—

a bírósági eljárásoknak és jogi tanácsadásnak,

| — | az 1. cikk a) bekezdésében nem említett vizsgálatok, nyomozások és revíziók céljának |
| --- | --- |

—

az 1. cikk a) bekezdésében nem említett vizsgálatok, nyomozások és revíziók céljának

a védelmét, kivéve, ha az információk közlését magasabb rendű közérdekű ok indokolja.

3.   Meg kell tagadni a hozzáférést az Europol által belső használatra létrehozott vagy az Europolhoz beérkezett és olyan ügyre vonatkozó dokumentumok esetében, amely ügyben az Europol még nem hozott döntést abban az esetben, ha a dokumentum nyilvánosságra hozatala az Europol döntéshozatali eljárását veszélyeztetheti, kivéve, ha az információk közlését magasabb rendű közérdekű ok indokolja.

Még a döntéshozatalt követően is meg kell tagadni a hozzáférést a mérlegelési eljáráshoz tartozó véleményeket, illetve az Europollal folytatott előzetes konzultációkat tartalmazó, belső használatra készült dokumentumokhoz abban az esetben, ha a dokumentum nyilvánosságra hozatala az Europol döntéshozatali eljárását veszélyeztetheti, kivéve, ha az információk közlését magasabb rendű közérdekű ok indokolja.

4.   A részben vagy egészben harmadik féltől származó dokumentumokat illetően az Europol egyeztet az érintett harmadik féllel annak eldöntésére, hogy az (1), (2) vagy (3) bekezdést kell-e alkalmazni. Abban az esetben, ha a harmadik féltől származó dokumentum valamely tagállamból, illetve olyan harmadik országtól vagy szervezettől származik, amellyel az Europol együttműködési megállapodást kötött, az Europol a dokumentumot kizárólag az érintett harmadik fél írásos hozzájárulásával hozza nyilvánosságra.

5.   Abban az esetben, ha a kivételek bármelyike a kért dokumentumnak csak egyes részeire vonatkozik, a dokumentum fennmaradó részeit nyilvánosságra kell hozni.

6.   Az (1)-(3) bekezdésben meghatározott kivételeket kizárólag arra az időszakra kell alkalmazni, amely időszak során a védelem a dokumentum tartalma alapján indokolt. A kivételek legfeljebb 30 éves időszakra alkalmazhatók. A magánszemélyek személyes szférájával és tisztességével vagy a kereskedelmi érdekekkel kapcsolatos kivételek hatálya alá tartozó, illetve a titkosított Europol dokumentumok esetében a kivételek szükség esetén az említett időszakot követően is alkalmazhatók.

5. cikk

Europol dokumentumok a tagállamokban és olyan harmadik országokban vagy szervezeteknél, amelyekkel az Europol együttműködési megállapodást kötött

Olyan esetekre, amikor valamely tagállamhoz vagy olyan harmadik országhoz vagy szervezethez, amellyel az Europol együttműködési megállapodást kötött, a birtokában lévő és az Europoltól származó dokumentumra vonatkozó kérés érkezik, az Europol vállalja annak felelősségét, hogy a szóban forgó harmadik fél egyeztet az Europollal annak érdekében, hogy olyan döntés szülessen, amely nem veszélyezteti e szabályok céljainak elérését. Az Europol azt is vállalja, hogy azok a harmadik országok vagy szervezetek, amelyekkel az Europol együttműködési megállapodást kötött, az Europol írásos hozzájárulása nélkül nem hozhatják nyilvánosságra a szóban forgó dokumentumot. Az Europol biztosítja, hogy ez a kötelezettség megjelenjen az Europol és harmadik országok és szervezetek között megkötött együttműködési megállapodásokban.

A tagállamok eljárhatnak úgy is, hogy a kérést továbbítják az Europolhoz.

6. cikk

Hozzáférési kérelem

1.   Az egyes dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket írásban kell benyújtani (akár elektronikus formátumban) az Europol-egyezmény 33. cikkének (1) bekezdésében felsorolt nyelvek valamelyikén és megfelelő pontossággal ahhoz, hogy az Europol a dokumentumot azonosítani tudja. A kérelemhez nem kell indoklást fűzni.

2.   Abban az esetben, ha a benyújtott kérelem nem elég pontos, az Europol felkéri a kérelmezőt, hogy adjon meg további információkat a kért dokumentumok azonosítása érdekében; a 7. cikkben foglaltaknak megfelelően megállapított határidő attól az időponttól kezdődik, amikor a kért kiegészítő információk az Europolhoz beérkeznek.

3.   Ha a kérelem nagyon hosszú vagy nagyon sok dokumentumra vonatkozik, az Europol egyeztethet a kérelmezővel a méltányos megoldás érdekében.

4.   Az Europol tájékoztatja és segíti a polgárokat a dokumentumokhoz való hozzáférési kérelmek benyújtásának módjával és helyével kapcsolatban. Az ezzel kapcsolatos útmutatásokat az Europol honlapján kell elhelyezni.

7. cikk

Az eredeti kérelmek feldolgozása

1.   A dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó kérelmeket gyorsan fel kell dolgozni. A kérelmező felé a kérelem beérkezését vissza kell igazolni. Az Europol a kérelem nyilvántartásba vételétől számított 30 munkanapon belül engedélyezi a hozzáférést a kért dokumentumhoz és a 10. cikknek megfelelően az említett időtartamon belül biztosítja a hozzáférést, vagy írásban felsorolja a kérelem elutasításának vagy részleges elutasításának okait, és tájékoztatja a kérelmezőt arról a jogáról, hogy az ennek a cikknek a (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően kérelmét ismételten megerősítheti.

2.   Kivételes esetekben, például ha a kérelem nagyon hosszú vagy nagyon sok dokumentumra vonatkozik, az (1) bekezdésben előírt határidő 30 munkanappal meghosszabbítható, feltéve, hogy a kérelmezőt erről előzetesen értesítették és az értesítésben a hosszabbítás okait részletesen felsorolták.

3.   Elutasítás vagy részleges elutasítás esetén a kérelmező az Europol válaszának kézhezvételét követő 30 munkanapon belül ismételten benyújthatja kérelmét, amelyben kéri, hogy az Europol vizsgálja felül eredeti álláspontját.

4.   Abban az esetben, ha az Europol az előírt határidőn belül nem válaszol, a kérelmező a kérelmét jogosult ismételten benyújtani.

8. cikk

A megismételt kérelmek feldolgozása

1.   A megismételt kérelmeket gyorsan fel kell dolgozni. Az Europol a kérelem nyilvántartásba vételétől számított 30 munkanapon belül engedélyezi a hozzáférést a kért dokumentumhoz és a 10. cikknek megfelelően az említett időtartamon belül biztosítja a hozzáférést, vagy írásban felsorolja a kérelem elutasításának vagy részleges elutasításának okait.

2.   Kivételes esetekben, például ha a kérelem nagyon hosszú vagy nagyon sok dokumentumra vonatkozik, az (1) bekezdésben előírt határidő 30 munkanappal meghosszabbítható, feltéve, hogy a kérelmezőt erről és a hosszabbítás okairól előzetesen értesítették.

9. cikk

Titkosított Europol dokumentumok

1.   Az Europol titkosított dokumentumaihoz való hozzáférésre vonatkozó kérelmeket a 7. és 8. cikk szerinti eljárások során az Europolon belül kizárólag azok a személyek kezelhetik, akik az Europol Biztonsági Kézikönyvének rendelkezései értelmében a dokumentumokba való betekintésre jogosultak.

2.   A titkosított Europol dokumentumokhoz való hozzáférést nem lehet automatikusan elutasítani. Minden titkosított dokumentumot meg kell vizsgálni abból a szempontból, hogy alkalmazható-e rá a 4. cikkben felsorolt kivételek bármelyike. Titkosított dokumentumot csak abban az esetben lehet nyilvánosságra hozni, ha annak titkossági besorolását a titkosságra vonatkozó szabályok 10. cikke értelmében előzőleg megszüntették. A harmadik féltől származó dokumentumokhoz való hozzáférésre a 4. cikk (4) bekezdésében foglalt egyeztetési eljárást kell alkalmazni.

3.   Abban az esetben, ha az Europol úgy határoz, hogy megtagadja a hozzáférést valamely titkosított dokumentumhoz vagy annak bármely részéhez, ezt a döntését olyan módon kell indokolnia, hogy ne veszélyeztesse a 4. cikk értelmében védendő érdekeket.

10. cikk

Kérelmet követően biztosított hozzáférés

1.   A kérelmező a kért dokumentumokhoz másolatban férhet hozzá, beleértve adott esetben az elektronikus másolatot is, ha a kérelmező az utóbbit igényli. A 20 A4-es oldalnál rövidebb másolatok és az elektronikus formában történő közvetlen hozzáférés ingyenesek. Ellenkező esetben a másolatok előállításának és kézbesítésének valós költségeit a kérelmezőnek kell viselnie.

2.   Amennyiben a dokumentumot az Europol vagy valamely érintett harmadik fél korábban már közzétette, és az a kérelmező számára könnyen hozzáférhető, az Europol a kötelezettségét úgy is teljesítheti, hogy tájékoztatja a kérelmezőt, hogyan juthat hozzá a kért dokumentumhoz.

3.   A dokumentumokat a meglévő változatban és formátumban kell biztosítani (beleértve az elektronikus vagy a különleges formátumokat, pl. Braille-írás, nagybetűs írás vagy magnószalag), a kérelmezőnek megfelelő nyelven írott és rendelkezésre álló változatban.

11. cikk

Közvetlen elektronikus hozzáférés

1.   Az Europol hozzáférést biztosít a nyilvánosan hozzáférhető dokumentumok nyilvántartásához, és a dokumentumokat lehetőség szerint elektronikus formában közvetlenül hozzáférhetővé teszi.

2.   Különösen a törvényhozási dokumentumokat, azaz a jogerős törvények és határozatok elfogadására irányuló eljárások során készült, illetve beérkezett dokumentumokat kell a 4. cikkben foglaltakra is tekintettel közvetlenül hozzáférhetővé tenni.

12. cikk

Végrehajtás

Ezeknek a szabályoknak a végrehajtása az Europol igazgatójának határozatától függ, amely vázlatosan ismerteti majd különösen az Europol szerveinek részvételét a szóban forgó dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre irányuló kérések kezelésében.

13. cikk

Tájékoztatás

Az Europol megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy a nyilvánosságot tájékoztatassa arról, hogy milyen jogokat élveznek ezeknek a szabályoknak az értelmében.

14. cikk

Dokumentumok sokszorosítása

Ezek a szabályok nem érintik a szerzői jogokra vonatkozó, harmadik felek a nyilvánosságra hozott dokumentumok sokszorosítására vagy felhasználására vonatkozó jogait korlátozó már meglévő szabályokat.

15. cikk

Hatályba lépés

Ezek a szabályok 2007. április 19-én lépnek hatályba.

Kelt Hágában 2007. március 20-án

Hans-Jürgen FÖRSTER

Az igazgatótanács elnöke

---

(1)  HL L 145, 2001.5.31., 43. o.

1

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/41

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2007. március 28.

(2007/C 72/18)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3348 |
| JPY | Japán yen | 156,38 |
| DKK | Dán korona | 7,4493 |
| GBP | Angol font | 0,67950 |
| SEK | Svéd korona | 9,3190 |
| CHF | Svájci frank | 1,6164 |
| ISK | Izlandi korona | 88,31 |
| NOK | Norvég korona | 8,1335 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5807 |
| CZK | Cseh korona | 28,075 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 249,16 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7097 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8836 |
| RON | Román lej | 3,3665 |
| SKK | Szlovák korona | 33,518 |
| TRY | Török líra | 1,8612 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6532 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5477 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,4293 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8702 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0260 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 254,11 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,7390 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,3173 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3825 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 212,75 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6213 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 64,471 |
| RUB | Orosz rubel | 34,6950 |
| THB | Thaiföldi baht | 42,711 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3348

JPY

Japán yen

156,38

DKK

Dán korona

7,4493

GBP

Angol font

0,67950

SEK

Svéd korona

9,3190

CHF

Svájci frank

1,6164

ISK

Izlandi korona

88,31

NOK

Norvég korona

8,1335

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5807

CZK

Cseh korona

28,075

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

249,16

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7097

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8836

RON

Román lej

3,3665

SKK

Szlovák korona

33,518

TRY

Török líra

1,8612

AUD

Ausztrál dollár

1,6532

CAD

Kanadai dollár

1,5477

HKD

Hongkongi dollár

10,4293

NZD

Új-zélandi dollár

1,8702

SGD

Szingapúri dollár

2,0260

KRW

Dél-Koreai won

1 254,11

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,7390

CNY

Kínai renminbi

10,3173

HRK

Horvát kuna

7,3825

IDR

Indonéz rúpia

12 212,75

MYR

Maláj ringgit

4,6213

PHP

Fülöp-szigeteki peso

64,471

RUB

Orosz rubel

34,6950

THB

Thaiföldi baht

42,711

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/42

---

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. október 25-i 144. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről

Referens tagállam: Svédország

(2007/C 72/19)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet a 132/2004/EK (1) összefonódás-ellenőrzési bizottsági rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet a 132/2004/EK (1) összefonódás-ellenőrzési bizottsági rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében összefonódásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett termékpiacok, ami a gáz belgiumi piacát illeti, a következők:






  a) | a gázellátás valamennyi termékpiacát két különálló termékpiacra kell felosztani: az L-gáz és a H-gáz piacára; |
| --- | --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett termékpiacok, ami a gáz belgiumi piacát illeti, a következők:

a)

a gázellátás valamennyi termékpiacát két különálló termékpiacra kell felosztani: az L-gáz és a H-gáz piacára;

| b) | közvetítő viszonteladók gázellátása; |
| --- | --- |

b)

közvetítő viszonteladók gázellátása;

| c) | villamosenergia-termelők/gáztüzelésű erőművek gázellátása; |
| --- | --- |

c)

villamosenergia-termelők/gáztüzelésű erőművek gázellátása;

| d) | nagy ipari fogyasztók gázellátása; |
| --- | --- |

d)

nagy ipari fogyasztók gázellátása;

| e) | kisfogyasztók, kereskedelmi fogyasztók és ipari fogyasztók gázellátása; |
| --- | --- |

e)

kisfogyasztók, kereskedelmi fogyasztók és ipari fogyasztók gázellátása;

| f) | lakossági fogyasztók gázellátása; |
| --- | --- |

f)

lakossági fogyasztók gázellátása;

| g) | a földgázzal folytatott központi kereskedelem. |
| --- | --- |

g)

a földgázzal folytatott központi kereskedelem.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett földrajzi piacok, ami a gáz belgiumi piacát illeti, a következők:






  a) | közvetítő viszonteladók gázellátása – nemzeti földrajzi piac; |
| --- | --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett földrajzi piacok, ami a gáz belgiumi piacát illeti, a következők:

a)

közvetítő viszonteladók gázellátása – nemzeti földrajzi piac;

| b) | villamosenergia-termelők gázellátása – nemzeti földrajzi piac; |
| --- | --- |

b)

villamosenergia-termelők gázellátása – nemzeti földrajzi piac;

| c) | nagy ipari fogyasztók gázellátása – nemzeti földrajzi piac; |
| --- | --- |

c)

nagy ipari fogyasztók gázellátása – nemzeti földrajzi piac;

| d) | kisfogyasztók, kereskedelmi fogyasztók és ipari fogyasztók gázellátása – nemzeti földrajzi piac; |
| --- | --- |

d)

kisfogyasztók, kereskedelmi fogyasztók és ipari fogyasztók gázellátása – nemzeti földrajzi piac;

| e) | háztartási fogyasztók gázellátása – nemzeti vagy regionális földrajzi piac;
  amennyiben e piacokat regionális szinten vesszük figyelembe, az érintett termékpiac csak Brüsszel főváros régiójának L-gáz piacát foglalja magában; |
| --- | --- |

e)

háztartási fogyasztók gázellátása – nemzeti vagy regionális földrajzi piac;

amennyiben e piacokat regionális szinten vesszük figyelembe, az érintett termékpiac csak Brüsszel főváros régiójának L-gáz piacát foglalja magában;

| f) | a földgázzal folytatott központi kereskedelem – A belgiumi és az egyesült királysági központ. |
| --- | --- |

f)

a földgázzal folytatott központi kereskedelem – A belgiumi és az egyesült királysági központ.

A tagállamok többsége egyetért, a kisebbség nem ért egyet az f) pont tekintetében.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett termékpiacok, ami a gáz franciaországi piacát illeti, a következők:






  a) | az északi zóna gázellátása tekintetében a termékpiacokat két különálló termékpiacra kell felosztani: az L-gáz és a H-gáz piacára; |
| --- | --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett termékpiacok, ami a gáz franciaországi piacát illeti, a következők:

a)

az északi zóna gázellátása tekintetében a termékpiacokat két különálló termékpiacra kell felosztani: az L-gáz és a H-gáz piacára;

| b) | közvetítő viszonteladók gázellátása; |
| --- | --- |

b)

közvetítő viszonteladók gázellátása;

| c) | villamosenergia-termelők/gáztüzelésű erőművek gázellátása; |
| --- | --- |

c)

villamosenergia-termelők/gáztüzelésű erőművek gázellátása;

| d) | nagy ipari és kereskedelmi fogyasztók gázellátása (akik érvényesítették a választáshoz való jogukat); |
| --- | --- |

d)

nagy ipari és kereskedelmi fogyasztók gázellátása (akik érvényesítették a választáshoz való jogukat);

| e) | kis ipari fogyasztók (akik érvényesítették a választáshoz való jogukat); |
| --- | --- |

e)

kis ipari fogyasztók (akik érvényesítették a választáshoz való jogukat);

| f) | lakossági fogyasztók (akik 2007. július 1-től jogosultak választásra) gázellátása. |
| --- | --- |

f)

lakossági fogyasztók (akik 2007. július 1-től jogosultak választásra) gázellátása.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából, ami a gáz franciaországi piacát illeti, az érintett földrajzi piacok meghatározása a regionális kiegyenlítő zónákon alapul, továbbá ezek az érintett földrajzi piacok a 4. kérdésben meghatározott valamennyi termékpiac esetében. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából, ami a gáz franciaországi piacát illeti, az érintett földrajzi piacok meghatározása a regionális kiegyenlítő zónákon alapul, továbbá ezek az érintett földrajzi piacok a 4. kérdésben meghatározott valamennyi termékpiac esetében.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett termékpiacok, ami a villamos energia belgiumi piacát illeti, a következők:






  a) | villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás; |
| --- | --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett termékpiacok, ami a villamos energia belgiumi piacát illeti, a következők:

a)

villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás;

| b) | villamosenergia-kereskedelmi piac; |
| --- | --- |

b)

villamosenergia-kereskedelmi piac;

| c) | tartalék villamos energia és a kisegítő szolgáltatások; |
| --- | --- |

c)

tartalék villamos energia és a kisegítő szolgáltatások;

| d) | nagy kereskedelmi és ipari fogyasztók ellátása (›70kV); |
| --- | --- |

d)

nagy kereskedelmi és ipari fogyasztók ellátása (›70kV);

| e) | kis kereskedelmi és ipari fogyasztók ellátása (‹70kV); |
| --- | --- |

e)

kis kereskedelmi és ipari fogyasztók ellátása (‹70kV);

| f) | lakossági fogyasztók ellátása. |
| --- | --- |

f)

lakossági fogyasztók ellátása.

| 7. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett földrajzi piacok, ami a villamos energia belgiumi piacát illeti, a következők:






  a) | villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás – nemzeti földrajzi piac; |
| --- | --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett földrajzi piacok, ami a villamos energia belgiumi piacát illeti, a következők:

a)

villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás – nemzeti földrajzi piac;

| b) | villamosenergia-kereskedelmi piac – nemzeti földrajzi piac; |
| --- | --- |

b)

villamosenergia-kereskedelmi piac – nemzeti földrajzi piac;

| c) | tartalék villamos energia és a kisegítő szolgáltatások – nemzeti földrajzi piac; |
| --- | --- |

c)

tartalék villamos energia és a kisegítő szolgáltatások – nemzeti földrajzi piac;

| d) | nagy kereskedelmi és ipari fogyasztók ellátása szolgáltatások – nemzeti földrajzi piac; |
| --- | --- |

d)

nagy kereskedelmi és ipari fogyasztók ellátása szolgáltatások – nemzeti földrajzi piac;

| e) | kis ipari és kereskedelmi fogyasztók ellátása szolgáltatások – nemzeti földrajzi piac; |
| --- | --- |

e)

kis ipari és kereskedelmi fogyasztók ellátása szolgáltatások – nemzeti földrajzi piac;

| f) | választásra jogosult lakossági fogyasztók ellátása – regionális földrajzi vagy nemzeti piacok (a kérdés a bizottság nyitva hagyta). |
| --- | --- |

f)

választásra jogosult lakossági fogyasztók ellátása – regionális földrajzi vagy nemzeti piacok (a kérdés a bizottság nyitva hagyta).

| 8. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett termékpiacok, ami a franciaországi távfűtést illeti, a következők:






  — | A távfűtési hálózatok átruházott irányításának piaca. |
| --- | --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett termékpiacok, ami a franciaországi távfűtést illeti, a következők:

—

A távfűtési hálózatok átruházott irányításának piaca.

| 9. | a. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett földrajzi piacok, ami a franciaországi távfűtést illeti, a következők:






  — | A távfűtési hálózatok átruházott irányításának piaca – nemzeti földrajzi piac. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából érintett földrajzi piacok, ami a franciaországi távfűtést illeti, a következők:

—

A távfűtési hálózatok átruházott irányításának piaca – nemzeti földrajzi piac.

| b. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából nem szükséges következtetést levonni az érintett termékpiacok és földrajzi piacok meghatározásáról a felek közötti bármely horizontális átfedés vagy vertikális kapcsolat tekintetében, ami Luxemburgot, az Egyesült Királyságot, Hollandiát és Magyarországot illeti. |
| --- | --- |

b.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet értékelése szempontjából nem szükséges következtetést levonni az érintett termékpiacok és földrajzi piacok meghatározásáról a felek közötti bármely horizontális átfedés vagy vertikális kapcsolat tekintetében, ami Luxemburgot, az Egyesült Királyságot, Hollandiát és Magyarországot illeti.

| 10. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett egyesülés várhatóan jelentősen gátolja a hatékony versenyt a közös piacon, illetve annak egy jelentős részén, valamint az EGT területén a következő piacokon:
  Belgium:






  a) | közvetítő viszonteladók gázellátása; |
| --- | --- | --- |

10.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett egyesülés várhatóan jelentősen gátolja a hatékony versenyt a közös piacon, illetve annak egy jelentős részén, valamint az EGT területén a következő piacokon:

Belgium:

a)

közvetítő viszonteladók gázellátása;

| b) | villamosenergia-termelők gázellátása; |
| --- | --- |

b)

villamosenergia-termelők gázellátása;

| c) | nagy ipari fogyasztók gázellátása; |
| --- | --- |

c)

nagy ipari fogyasztók gázellátása;

| d) | kis ipari fogyasztók gázellátása; |
| --- | --- |

d)

kis ipari fogyasztók gázellátása;

| e) | lakossági fogyasztók gázellátása; |
| --- | --- |

e)

lakossági fogyasztók gázellátása;

| f) | villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás; |
| --- | --- |

f)

villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás;

| g) | tartalék villamos energia és a kisegítő szolgáltatások; |
| --- | --- |

g)

tartalék villamos energia és a kisegítő szolgáltatások;

| h) | nagy ipari fogyasztók villamosenergia-ellátása; |
| --- | --- |

h)

nagy ipari fogyasztók villamosenergia-ellátása;

| i) | kis ipari fogyasztók villamosenergia-ellátása; |
| --- | --- |

i)

kis ipari fogyasztók villamosenergia-ellátása;

| j) | lakossági fogyasztók villamosenergia-ellátása. |
| --- | --- |

j)

lakossági fogyasztók villamosenergia-ellátása.

Franciaország:

| a) | Az északi és keleti zónában található közvetítő viszonteladóknak szolgáltatott H-gáz piacai és az északi zónában található közvetítő viszonteladóknak szolgáltatott L-gáz piacai; |
| --- | --- |

a)

Az északi és keleti zónában található közvetítő viszonteladóknak szolgáltatott H-gáz piacai és az északi zónában található közvetítő viszonteladóknak szolgáltatott L-gáz piacai;

| b) | i) Az északi és keleti zónában található villamosenergia-termelőknek szolgáltatott H-gáz piacai és ii) az északi zónában található villamosenergia-termelőknek szolgáltatott L-gáz piacai; |
| --- | --- |

b)

i) Az északi és keleti zónában található villamosenergia-termelőknek szolgáltatott H-gáz piacai és ii) az északi zónában található villamosenergia-termelőknek szolgáltatott L-gáz piacai;

| c) | Azon nagy ipari fogyasztóknak szolgáltatott H-gáz piacai, amelyek érvényesítették a támogatottsághoz való jogukat az északi, keleti, nyugati és déli zónában; |
| --- | --- |

c)

Azon nagy ipari fogyasztóknak szolgáltatott H-gáz piacai, amelyek érvényesítették a támogatottsághoz való jogukat az északi, keleti, nyugati és déli zónában;

| d) | Azon kis ipari fogyasztóknak szolgáltatott H-gáz piacai, amelyek érvényesítették a támogatottsághoz való jogukat az északi, keleti, nyugati, déli és dél-nyugati zónában; |
| --- | --- |

d)

Azon kis ipari fogyasztóknak szolgáltatott H-gáz piacai, amelyek érvényesítették a támogatottsághoz való jogukat az északi, keleti, nyugati, déli és dél-nyugati zónában;

| e) | Azon i) nagy ipari fogyasztóknak szolgáltatott L-gáz piacai, amelyek érvényesítették a támogatottsághoz való jogukat, és ii) azon kis ipari fogyasztóknak szolgáltatott L-gáz piacai, amelyek érvényesítették a támogatottsághoz való jogukat az északi zónában; |
| --- | --- |

e)

Azon i) nagy ipari fogyasztóknak szolgáltatott L-gáz piacai, amelyek érvényesítették a támogatottsághoz való jogukat, és ii) azon kis ipari fogyasztóknak szolgáltatott L-gáz piacai, amelyek érvényesítették a támogatottsághoz való jogukat az északi zónában;

| f) | i) A lakossági fogyasztóknak az északi, keleti, nyugati, déli és dél-nyugati zónában 2007. július 1-től szolgáltatott H-gáz piacai, és ii) a lakossági fogyasztóknak az északi zónában 2007. július 1-től szolgáltatott L-gáz piacai; |
| --- | --- |

f)

i) A lakossági fogyasztóknak az északi, keleti, nyugati, déli és dél-nyugati zónában 2007. július 1-től szolgáltatott H-gáz piacai, és ii) a lakossági fogyasztóknak az északi zónában 2007. július 1-től szolgáltatott L-gáz piacai;

| g) | A távfűtési hálózatok átruházott irányításának piaca. |
| --- | --- |

g)

A távfűtési hálózatok átruházott irányításának piaca.

| 11. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a kötelezettségvállalások elegendőek ahhoz, hogy elhárítsák a 10. kérdésben meghatározott piacok tekintetében a verseny jelentős akadályozását. A tagállamok többsége ebben egyetért, a kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

11.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a kötelezettségvállalások elegendőek ahhoz, hogy elhárítsák a 10. kérdésben meghatározott piacok tekintetében a verseny jelentős akadályozását. A tagállamok többsége ebben egyetért, a kisebbség nem ért egyet.

| 12. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett egyesülés – a felek által kínált vállalások maradéktalan teljesülése esetén és együtt tekintve az összes vállalást – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikke (2) bekezdésének és 8. cikke (2) bekezdésének, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkének értelmében erőfölény kialakítása vagy megerősítése következményeként nem gátolja jelentősen a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak egy jelentős részén. A tagállamok többsége egyetért, a kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

12.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett egyesülés – a felek által kínált vállalások maradéktalan teljesülése esetén és együtt tekintve az összes vállalást – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikke (2) bekezdésének és 8. cikke (2) bekezdésének, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkének értelmében erőfölény kialakítása vagy megerősítése következményeként nem gátolja jelentősen a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak egy jelentős részén. A tagállamok többsége egyetért, a kisebbség nem ért egyet.

| 13. | A Tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerülő valamennyi további kérdést is. |
| --- | --- |

13.

A Tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerülő valamennyi további kérdést is.

---

(1)  HL L 21., 2004.1.28., 5. o.

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/45

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez ügyben

(Az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgató tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK (1) bizottsági határozat 15. és 16. cikke szerint)

(2007/C 72/20)

2006. május 10-én a Bizottság a 139/2004/EK (2) tanácsi rendelet (összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Gaz de France és a Suez vállalkozások tervezett összefonódásáról, amely szerint részvénycsere útján egyesülnek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint.

A Bizottság 2006. június 19-i határozatában megállapította, hogy súlyosan kétségbe vonható, hogy a bejelentett művelet összeegyeztethető-e a közös piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. Ennek megfelelően a Bizottság az összefonódási-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban eljárást kezdeményezett.

A feleknek 2006. augusztus 18-án küldték meg a kifogási nyilatkozatot, és felkérték őket, hogy 2006. szeptember 1-ig küldjék el válaszukat. Ugyanezen a napon a feleknek engedélyezték az ügyirathoz való hozzáférést, amely augusztus 21-én történt meg. A felek a határidőn belül elküldték a kifogási nyilatkozatra adott válaszukat.

A felek számára október 9-én és október 20-án további hozzáférést engedélyeztek az ügyirathoz, ami lehetővé tette a számukra, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően kifejezzék véleményüket az ellenük felhozott kifogásokkal kapcsolatban.

A felek nem kívántak élni azzal a lehetőséggel, hogy érveiket hivatalos szóbeli meghallgatáson fejtsék ki.

Érdekelt harmadik félként az egyesülő partnerek számos versenytársa és ügyfele kapott lehetőséget az eljárásban való részvételre az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően. A kifogási nyilatkozat nem bizalmas jellegű változatában tájékoztattuk őket az ügy jellegéről és tárgyáról. Elutasítottam azonban az Európai Közalkalmazottak Szakszervezeteinek Szövetségének (EPSU) azirányú kérelmét, hogy elküldjük számukra a kifogási nyilatkozat nem bizalmas változatát. Különösen azt a tényt vettem figyelembe, hogy az EPSU nem elismert képviselője az érintett vállalkozások alkalmazottjainak, valamint a 802/2004/EK bizottsági rendelet (3) 11. cikkének c) pontjában meghatározott fogyasztói szövetségnek sem minősül, továbbá nem mutatott kellő érdekeltséget az eljárásban.

2006. szeptember 20-án a felek kötelezettségvállalásokat tettek a kifogási nyilatkozatban megfogalmazott versenypolitikai aggályok eloszlatására. Elvégezték a kötelezettségvállalások piaci tesztjét, és a piackutatás azt mutatta, hogy azok nem oszlatják el kellő mértékben a Bizottság versenypolitikai aggályait. A felek számára azonnal hozzáférést biztosítottak a piaci teszt résztvevőinek valamennyi nem bizalmas válaszához. Nem érkezett hozzám arra irányuló felkérés, hogy igazoljam a piackutatás tárgyilagosságát.

2006. október 10-én a Bizottság a felekkel kötött megállapodás alapján úgy határozott, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerint az eljárást 5 munkanappal meghosszabbítja.

Ezt követően, 2006. október 13-án a felek benyújtották az új, módosított kötelezettségvállalásaikat annak érdekében, hogy eloszlassák a fennmaradó versenypolitikai aggályokat. A felek jelezték, hogy e kötelezettségvállalások a szeptember 20-án benyújtott kötelezettségvállalások helyébe lépnek.

Feltéve, hogy a felek teljes mértékben megfelelnek a 2006. október 13-án benyújtott kötelezettségvállalásoknak, a határozattervezet arra a következtetésre jut, hogy a javasolt összefonódás nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt, és így összeegyeztethetőnek nyilvánítható a közös piaccal és az EGT-megállapodással.

Úgy vélem, hogy jelen eljárás valamennyi résztvevőjének meghallgatáshoz való jogát tiszteletben tartották.

Brüsszel, 2006. október 30.

Serge DURANDE

---

(1)  HL L 162., 2001.6.19., 21. o..

1

(2)  HL L 24, 2004.1.29., 1. o..

2

(3)  HL L 133., 2004.4.30., 1. o.

3

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/46

---

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. április 7-i 139. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring üggyel kapcsolatos határozattervezetről

Referens tagállam: Luxemburg

(2007/C 72/21)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet a 139/2004 (1) rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet a 139/2004 (1) rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében összefonódásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy e művelet értékelése szempontjából az érintett termékpiacok a következők:






  a) | a végfelhasználók számára nyújtott mobil távközlési szolgáltatások piaca; |
| --- | --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy e művelet értékelése szempontjából az érintett termékpiacok a következők:

a)

a végfelhasználók számára nyújtott mobil távközlési szolgáltatások piaca;

| b) | a nagykereskedelmi hívásvégződtetési szolgáltatások piaca; |
| --- | --- |

b)

a nagykereskedelmi hívásvégződtetési szolgáltatások piaca;

| c) | a nagykereskedelmi nemzetközi roamingszolgáltatások piaca. |
| --- | --- |

c)

a nagykereskedelmi nemzetközi roamingszolgáltatások piaca.

A kisebbség nem ért egyet az a) pont és tartózkodik a c) pont tekintetében.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy e művelet értékelése szempontjából az érintett földrajzi piacok a nemzeti piacok. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy e művelet értékelése szempontjából az érintett földrajzi piacok a nemzeti piacok.

| 4. | A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy bejelentett formájában a művelet koordinálatlan jelenségek kialakulásához vezethet a végfelhasználók számára nyújtott mobil távközlési szolgáltatások ausztriai piacán, és ennélfogva e piacon az eredményes versenyt jelentősen akadályozná. A kisebbség tartózkodik. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy bejelentett formájában a művelet koordinálatlan jelenségek kialakulásához vezethet a végfelhasználók számára nyújtott mobil távközlési szolgáltatások ausztriai piacán, és ennélfogva e piacon az eredményes versenyt jelentősen akadályozná. A kisebbség tartózkodik.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a T-Mobile által az eredményességre vonatkozóan tett állítások aligha valósulnak meg az összefonódást követően. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a T-Mobile által az eredményességre vonatkozóan tett állítások aligha valósulnak meg az összefonódást követően.

| 6. | A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy a felek által tett kötelezettségvállalások elégségesek a versennyel kapcsolatban felmerült aggályok eloszlatásához, és ennek eredményeképpen az összefonódást a Közös Piaccal összhangban lévőnek kell nyilvánítani. A kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy a felek által tett kötelezettségvállalások elégségesek a versennyel kapcsolatban felmerült aggályok eloszlatásához, és ennek eredményeképpen az összefonódást a Közös Piaccal összhangban lévőnek kell nyilvánítani. A kisebbség nem ért egyet.

| 7. | A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerült valamennyi többi kérdést is. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerült valamennyi többi kérdést is.

---

(1)  HL L 24, 2004.1.29., 1. o.

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/47

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring ügyben

(Az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban
   (1)
  )

(2007/C 72/22)

2005. szeptember 21-én a 139/2004/EK (2) tanácsi rendelet 4. cikkének megfelelően a Bizottsághoz bejelentés érkezett egy tervezett összefonódásról, amely révén a német Deutsche Telekom AG csoporthoz (a továbbiakban: a DTAG) tartozó T-Mobile Austria GmbH (a továbbiakban: T-Mobile, Ausztria) a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében részvényvásárlással irányítást szerez a Tele.ring Unternehmensgruppe (a továbbiakban: Tele.ring, Ausztria) vállalkozás egésze felett.

A vizsgálat első szakaszának végén a Bizottság megállapította, hogy komoly kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy az összefonódás összeegyeztethető-e a közös piaccal és az EGT-megállapodással. Különösen abból fakadóan merültek fel aggályok, hogy a piacon a Tele.ringet tekintették a verseny legaktívabb szereplőjének az árak csökkentése terén, ami többek között annak volt köszönhető, hogy a vállalkozás számottevő hangsúlyt fektetett a megfelelő nagyságrendű ügyfélkör kiépítésére, hogy ezáltal teljesen kiterjesztett mobil 2G-hálózatának méretgazdaságosságát jelentősen megnövelje.

Ennek megfelelően és a T-Mobile által 2005. október 19-én felajánlott kötelezettségvállalások ellenére a Bizottság 2005. november 14-én az összefonódások ellenőrzéséről szóló rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban eljárást indított.

A T-Mobile nem kívánt az „EK összefonódás-ellenőrzési eljárások lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlata ”7.2. fejezetete alapján a bizottsági ügyirat „kulcsfontosságú dokumentumaiba ”betekinteni.

2005. december 1-jén a T-Mobile további kötelezettségvállalási ajánlatot nyújtott be.

2006. február 8-án kifogási nyilatkozatot küldtek a T-Mobilének, amelyet az 2006. február 27-én válaszolt meg. Még ugyanazon a napon lehetővé tették az ügyiratba való betekintést. 2006. március 1-jén a TeleRing benyújtotta a kifogási nyilatkozathoz fűzött megjegyzéseit.

A felek nem kívántak élni annak lehetőségével, hogy érveiket hivatalos szóbeli meghallgatáson fejthessék ki.

A T-Mobilével egyetértésben a Bizottság 2006. február 21-én az összefonódások ellenőrzéséről szóló rendelet 10. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban határozatot hozott, amellyel az eljárást 20 munkanappal meghosszabbította.

2006. március 3-án a T-Mobile továbbfejlesztett kötelezettségvállalásokat nyújtott be, amelyeket ezt követően piaci vizsgálatnak vetettek alá. E részletesebben kidolgozott kötelezettségvállalások piaci vizsgálata jórészt kedvező eredményt hozott.

A felmérés tárgyilagosságának igazolására nem kaptam felkérést.

Az utóbb ajánlott kötelezettségvállalások tükrében és a piaci vizsgálat eredményeinek elemzését követően a határozattervezet azt a következtetést tartalmazza, hogy a tervezett összefonódás – a kötelezettségvállalások teljes tiszteletben tartása mellett – a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethető.

A fentiek alapján megállapítom, hogy a felek meghallgatáshoz való jogát tiszteletben tartották.

Brüsszel, 2006. április 18.

Serge DURANDE

---

(1)  HL L 162., 2001.6.19., 21. o.

1

(2)  HL L 24, 2004.1.29., 1. o.

2

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-bíróság

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/48

---

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. november 15-én indított pere a Liechtensteini Hercegség ellen

(E-5/06. ügy)

(2007/C 72/23)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. november 15-én az EFTA-Bíróságon pert indított a Liechtensteini Hercegség ellen. Az EFTA Felügyeleti Hatóságot (35, Rue Belliard, B-1040 Brüsszel) Niels Fenger és Arne Torsten Andersen mint meghatalmazottak képviselik.

A felperes szerint a bíróságnak:

| 1. | ki kell mondania, azzal, hogy az önsegélyre képtelenek ellátására való jogosultság követelményeként Liechtensteinben található lakóhelyet szabott meg, a Liechtensteini Hercegség nem teljesítette kötelezettségét az EGT-Megállapodás VI. mellékletének 1. pontjában említett – az EGT-Megállapodáshoz csatolt 1. jegyzőkönyvvel átvett – jogi aktus (a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet) 19. cikke (1) és (2) bekezdésének, 25. cikke (1) bekezdésének és 28. cikke (1) bekezdésének megfelelően; valamint |
| --- | --- |

1.

ki kell mondania, azzal, hogy az önsegélyre képtelenek ellátására való jogosultság követelményeként Liechtensteinben található lakóhelyet szabott meg, a Liechtensteini Hercegség nem teljesítette kötelezettségét az EGT-Megállapodás VI. mellékletének 1. pontjában említett – az EGT-Megállapodáshoz csatolt 1. jegyzőkönyvvel átvett – jogi aktus (a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet) 19. cikke (1) és (2) bekezdésének, 25. cikke (1) bekezdésének és 28. cikke (1) bekezdésének megfelelően; valamint

| 2. | el kell rendelnie, hogy a Liechtensteini Hercegség viselje az eljárás valamennyi költségét. |
| --- | --- |

2.

el kell rendelnie, hogy a Liechtensteini Hercegség viselje az eljárás valamennyi költségét.

Jogi és tényszerű háttér, valamint a jogi érvek igazolása:

| — | Ez az eset a liechtensteini Hilflosenentschädigung (önsegélyre képtelenek ellátása) segélyt érinti, amelyet olyan személyeknek nyújtanak, akik tartósan harmadik személy jelentős segítségére vagy személyes felügyeletre szorulnak a mindennapi feladatok elvégzéséhez. A segély nem egészít ki semmilyen más társadalombiztosítási juttatást, és a jövedelemre való tekintet nélkül jár. A segély nem kapcsolódik az állam részére előzőleg történt befizetésekhez, a segély kedvezményezettjének pedig nem feltétlenül kell betegnek lennie. |
| --- | --- |

—

Ez az eset a liechtensteini Hilflosenentschädigung (önsegélyre képtelenek ellátása) segélyt érinti, amelyet olyan személyeknek nyújtanak, akik tartósan harmadik személy jelentős segítségére vagy személyes felügyeletre szorulnak a mindennapi feladatok elvégzéséhez. A segély nem egészít ki semmilyen más társadalombiztosítási juttatást, és a jövedelemre való tekintet nélkül jár. A segély nem kapcsolódik az állam részére előzőleg történt befizetésekhez, a segély kedvezményezettjének pedig nem feltétlenül kell betegnek lennie.

| — | A liechtensteini törvény előírja, hogy a kedvezményezettnek liechtensteini lakosnak kell lennie. |
| --- | --- |

—

A liechtensteini törvény előírja, hogy a kedvezményezettnek liechtensteini lakosnak kell lennie.

| — | Az 1408/71/EGK rendelet II.a mellékletében (vö. a rendelet 4. cikke (2a) bekezdésének c) pontja, valamint 10a. cikke) az önsegélyre képtelenek liechtensteini ellátási segélye a különleges, nem járulékalapú pénzbeli ellátások között van felsorolva, amelyek a rendelet értelmében nem exportálhatók. |
| --- | --- |

—

Az 1408/71/EGK rendelet II.a mellékletében (vö. a rendelet 4. cikke (2a) bekezdésének c) pontja, valamint 10a. cikke) az önsegélyre képtelenek liechtensteini ellátási segélye a különleges, nem járulékalapú pénzbeli ellátások között van felsorolva, amelyek a rendelet értelmében nem exportálhatók.

| — | Az EFTA Felügyeleti Hatóság ugyanakkor azzal érvel, hogy az önsegélyre képtelenek ellátását készpénzes betegségi ellátásként kell osztályozni (vö. a rendelet 4. cikkének (1) bekezdése), amely a rendelet 19. cikke (1) és (2) bekezdése, 25. cikke (1) bekezdése és 28. cikke (1) bekezdése értelmében exportálható. |
| --- | --- |

—

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ugyanakkor azzal érvel, hogy az önsegélyre képtelenek ellátását készpénzes betegségi ellátásként kell osztályozni (vö. a rendelet 4. cikkének (1) bekezdése), amely a rendelet 19. cikke (1) és (2) bekezdése, 25. cikke (1) bekezdése és 28. cikke (1) bekezdése értelmében exportálható.

| — | Az ellátás helyes osztályozása döntő fontosságú abból a szempontból, hogy a Liechtensteini Hercegség köteles-e az ellátást a nem liechtensteini lakos, azonban egyébként a rendeletben előírt megfelelő kritériumoknak megfelelő kérelmezők részére is nyújtani. |
| --- | --- |

—

Az ellátás helyes osztályozása döntő fontosságú abból a szempontból, hogy a Liechtensteini Hercegség köteles-e az ellátást a nem liechtensteini lakos, azonban egyébként a rendeletben előírt megfelelő kritériumoknak megfelelő kérelmezők részére is nyújtani.

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/49

---

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. december 18-án indított pere a Liechtensteini Hercegség ellen

(E-6/06. ügy)

(2007/C 72/24)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. december 18-án az EFTA-Bíróságon pert indított a Liechtensteini Hercegség ellen. Az EFTA Felügyeleti Hatóságot (35, Rue Belliard, B-1040 Brüsszel) Niels Fenger és Lorna Young, mint meghatalmazottak képviselik.

A felperes szerint a bíróságnak:

| 1. | ki kell mondania, hogy azzal, hogy az előírt időn belül nem fogadta el, illetve a Hatóságnak nem jelentette be az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének 32g. pontjában hivatkozott – az EGT-Megállapodáshoz csatolt 1. jegyzőkönyvvel átvett – jogi aktus (a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) végrehajtásához szükséges intézkedéseket, a Liechtensteini Hercegség nem teljesítette az említett jogi aktus 14. cikkében és az EGT-Megállapodás 7. cikkében rögzített kötelezettségeit, valamint |
| --- | --- |

1.

ki kell mondania, hogy azzal, hogy az előírt időn belül nem fogadta el, illetve a Hatóságnak nem jelentette be az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének 32g. pontjában hivatkozott – az EGT-Megállapodáshoz csatolt 1. jegyzőkönyvvel átvett – jogi aktus (a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) végrehajtásához szükséges intézkedéseket, a Liechtensteini Hercegség nem teljesítette az említett jogi aktus 14. cikkében és az EGT-Megállapodás 7. cikkében rögzített kötelezettségeit, valamint

| 2. | el kell rendelnie, hogy a Liechtensteini Hercegség viselje az eljárás valamennyi költségét. |
| --- | --- |

2.

el kell rendelnie, hogy a Liechtensteini Hercegség viselje az eljárás valamennyi költségét.

Jogi és tényszerű háttér, valamint a jogi érvek igazolása:

| — | Az eset a környezeti zajról szóló irányelv végre nem hajtására vonatkozik. |
| --- | --- |

—

Az eset a környezeti zajról szóló irányelv végre nem hajtására vonatkozik.

| — | A bírósági eljárást megelőzően Liechtenstein nem vitatta, hogy a határidő lejártával nem foganatosította az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

—

A bírósági eljárást megelőzően Liechtenstein nem vitatta, hogy a határidő lejártával nem foganatosította az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/50

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/25)

| 1. | 2007 március 19-én a Bizottság a 139/2004/EK (1) tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott amely szerint a Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd-én keresztül („Quingdao Qiyao Linshan”, Kína) a China Shipbuilding Industry Corporation csoport („China Shipbuilding”, Kína), a Mitsubishi Heavy Industries Ltd („Mitsubishi”, Japán) és a Wärtsilä Corporation („Wärtsilä ”Finnország) egy új közös irányítású vállalkozást alapítanak a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company („Közös Vállalat”, Kína) néven. |
| --- | --- |

1.

2007 március 19-én a Bizottság a 139/2004/EK (1) tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott amely szerint a Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd-én keresztül („Quingdao Qiyao Linshan”, Kína) a China Shipbuilding Industry Corporation csoport („China Shipbuilding”, Kína), a Mitsubishi Heavy Industries Ltd („Mitsubishi”, Japán) és a Wärtsilä Corporation („Wärtsilä ”Finnország) egy új közös irányítású vállalkozást alapítanak a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company („Közös Vállalat”, Kína) néven.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | China Shipbuilding esetében: hajók és tengerészeti eszközök tervezése, gyártása és eladása; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

China Shipbuilding esetében: hajók és tengerészeti eszközök tervezése, gyártása és eladása;

| — | Mitsubishi esetében: gépgyártás; |
| --- | --- |

—

Mitsubishi esetében: gépgyártás;

| — | Wärtsilä esetében: hajó hajtóművek gyártása és nemzetközi szervízhálózat üzemeltetése; |
| --- | --- |

—

Wärtsilä esetében: hajó hajtóművek gyártása és nemzetközi szervízhálózat üzemeltetése;

| — | Közös Vállalat esetében: kétütemű lassú dízel-hajómotorok gyártása. |
| --- | --- |

—

Közös Vállalat esetében: kétütemű lassú dízel-hajómotorok gyártása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság,) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel). |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság,)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel).

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/51

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4590 – REWE/Delvita)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/26)

| 1. | 2007. március 16-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a REWE csoporthoz (a továbbiakban: REWE, Németország) tartozó Euro-Billa Holding AG (a továbbiakban: Euro-Billa, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Delvita a.s. (a továbbiakban: Delvita, Cseh Köztársaság) felett. |
| --- | --- |

1.

2007. március 16-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a REWE csoporthoz (a továbbiakban: REWE, Németország) tartozó Euro-Billa Holding AG (a továbbiakban: Euro-Billa, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Delvita a.s. (a továbbiakban: Delvita, Cseh Köztársaság) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Euro-Billa/REWE esetében: élelmiszertermékek és nem élelmiszertermékek nagy- és kiskereskedelme, utazás és turizmus; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Euro-Billa/REWE esetében: élelmiszertermékek és nem élelmiszertermékek nagy- és kiskereskedelme, utazás és turizmus;

| — | a Delvita esetében: a Delhaize csoport tagja, a Cseh Köztársaság területén élelmiszertermékek és nem élelmiszertermékek kiskereskedelmében tevékeny. |
| --- | --- |

—

a Delvita esetében: a Delhaize csoport tagja, a Cseh Köztársaság területén élelmiszertermékek és nem élelmiszertermékek kiskereskedelmében tevékeny.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4590 – REWE/Delvita hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel). |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4590 – REWE/Delvita hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel).

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/52

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – PORTUGÁLIA

Állami támogatá C 55/06 (ex N 42/05) sz. – Kamattámogatás a halászati ágazatban működő vállalkozások számára nyújtott kölcsönökre

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/27)

A Bizottság 2006. december 20-i levelében, amelynek eredeti nyelvű másolata ezen összefoglaló után szerepel, értesítette a Portugál Köztársaságot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatással kapcsolatban.

Az érdekelt felek észrevételeiket ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate General for Fisheries (Halászati Főigazgatóság) |
| DG FISH/D/3 „Legal Issues ”(jogi ügyek) |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 19 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate General for Fisheries (Halászati Főigazgatóság)

DG FISH/D/3 „Legal Issues ”(jogi ügyek)

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 19 42

Ezeket az észrevételeket közlik a Portugál Köztársasággal. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban kérhetik – kérésük okát megnevezve –, hogy személyazonosságukat bizalmasan kezeljék.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

2005. január 11-i levelében Portugália Európai Unió Melletti Állandó Képviselete értesítette a Bizottságot, hogy Portugália – egy 60 millió eurós hitelkeret megnyitásával – új támogatási rendszert vezet be, amely biztosítaná a halászati ágazatban működő vállalkozások által, tőkejavaik (flotta, feldolgozóipari és akvakultúraágazati létesítmények) modernizálálása és szerkezetátalakítása céljából eszközölt beruházások megtérülését. A támogatási rendszer végső célja, hogy kedvezőbb kamatozású kölcsönökkel elősegítse a nehézségekkel küzdő vállalkozások pénzügyi helyzetének helyreállítását.

A kölcsönöket a 2000. július 10-e és a Decreto-lei (1. cikk) közzétételének időpontja között eszközölt befektetések összege alapján határozzák meg. A támogatás összegét a kamatkedvezmény százalékpontjának számában, vagyis az Európai Bizottság által Portugália számára megállapított referencia-kamatláb (jelenleg 3,7 %) és a hitelező által az egyes kedvezményezettek esetében felszámított kamatláb különbségében fejezik ki. A végső nyereség 2,68 %. Ez a szám az egyes évekre vonatkozó kamatkedvezmények százalékpontjainak összege.

A hiteleket visszatérítendő kölcsönként nyújtják az IFAPAD-dal (a mezőgazdaság és a halászat finanszírozásával és fejlesztési támogatásokkal foglalkozó portugál kifizető ügynökség) közös jegyzőkönyvet aláíró pénzintézetek, amely jegyzőkönyvben meghatározták a névleges kamatláb maximális értékét.

A Bizottság által elvégzett vizsgálat rámutatott, hogy a javasolt támogatási rendszer a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásokban meghatározott követelményeknek több esetben nem felel meg:

| a) | a portugál hatóságok által alkalmazott támogathatósági feltételek nem alkalmasak annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek köre az iránymutatások értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozások közül kerüljön ki; |
| --- | --- |

a)

a portugál hatóságok által alkalmazott támogathatósági feltételek nem alkalmasak annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek köre az iránymutatások értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozások közül kerüljön ki;

| b) | a portugál hatóságok nem írják elő a vállalkozások számára, hogy gazdasági tevékenységeikről szerkezetátalakítási tervet készítsenek; |
| --- | --- |

b)

a portugál hatóságok nem írják elő a vállalkozások számára, hogy gazdasági tevékenységeikről szerkezetátalakítási tervet készítsenek;

| c) | a portugál hatóságok nem szolgáltak információval a közepes méretű vállalkozások szerkezetátalakítása esetén a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése tekintetében megállapított feltételek betartásáról, és nem alkalmazzák a „minimális mértékű támogatás”, illetve az „először és utoljára ”elvet. |
| --- | --- |

c)

a portugál hatóságok nem szolgáltak információval a közepes méretű vállalkozások szerkezetátalakítása esetén a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése tekintetében megállapított feltételek betartásáról, és nem alkalmazzák a „minimális mértékű támogatás”, illetve az „először és utoljára ”elvet.

Mindezen túlmenően a portugál hatóságok a Portugália esetében megállapított referencia-kamatlábat nem emelték meg a kockázati prémiummal, mint ahogy azt a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módjáról szóló bizottsági közlemény előírja.

A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a portugál hatóságok a halászflotta formális leépítését tervezik, amely nem összeegyeztethető a halászati iránymutatásokban előírt követelményekkel.

A LEVÉL SZÖVEGE

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por carta de 11 de Janeiro de 2005, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de um regime de auxílios estatais destinado a alargar a validade e o âmbito de aplicação do regime de auxílios estatais aprovado pela Comissão com o número de referência N 676/98 por Decisão de 1 de Março de 2000 (2).

Por cartas de 26 de Janeiro de 2005, 3 de Maio de 2005, 6 de Outubro de 2005 e 30 de Maio de 2006, os serviços da Comissão enviaram pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por cartas de 17 de Março de 2005, 5 de Agosto de 2005, 2 de Setembro de 2005, 7 de Outubro de 2005 e 22 de Junho de 2006.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

O regime proposto destina-se a apoiar a recuperação financeira de empresas que se encontram em situação difícil devido à realização de investimentos. Para esse efeito, as autoridades portuguesas prevêem o estabelecimento de uma linha de crédito no montante de 60 milhões de EUR, cujo objectivo é tornar rentáveis os investimentos efectuados por empresas do sector das pescas no âmbito da modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas (frota, indústria transformadora e aquicultura).

O regime é instituído por um decreto-lei, transmitido à Comissão na fase de projecto, que se aplica ao conjunto do sector das pescas, incluindo a pesca, produção aquícola, transformação e comercialização.

A base dos empréstimos corresponde ao montante dos investimentos realizados entre 10 de Julho de 2000 e a data de entrada em vigor do decreto-lei (artigo 1.o). Nesse contexto, os investimentos tomados em consideração são aqueles para os quais as empresas em causa beneficiaram do apoio do IFOP.

Os empréstimos beneficiam de uma taxa de juro reduzida. O montante total dos empréstimos a conceder pelas instituições de crédito é de sessenta milhões de EUR (artigo 2.o do decreto-lei), dos quais, de acordo com ponto 1.7 do formulário de notificação enviado pelas autoridades portuguesas, se estima que cerca de dez milhões sejam suportados pelo orçamento do Estado através de bonificações de juros.

O artigo 5.o do decreto-lei indica que os empréstimos são concedidos pelo prazo máximo de dez anos e amortizáveis anualmente, até ao máximo de oito prestações de igual montante, ocorrendo a primeira amortização no máximo três anos após a data prevista para a utilização do crédito.

As bonificações de juros são repartidas por seis anos e correspondem, respectivamente, a 90 %, 70 %, 60 %, 40 % e 30 % da taxa de referência de 4,5 %. De acordo com as autoridades portuguesas, a bonificação efectiva será de 4,05 %, 3,15 %, 2,70 %, 1,80 % e 1,35 % em cada um dos seis anos.

O montante do auxílio é expresso em pontos de bonificação, ou seja, a diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. Calcula-se que o resultado final seja de 2,68 % por cada 100 unidades de crédito. Este cálculo resulta da adição dos pontos de bonificação relativos a cada ano.

Prevê-se que o número de beneficiários do auxílio seja de 150, no máximo.

2.2.   Elegibilidade

As empresas elegíveis são empresas do sector das pescas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento em estruturas produtivas representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos. As autoridades portuguesas indicaram igualmente que, para poder beneficiar do auxílio, as pessoas singulares ou colectivas devem satisfazer as seguintes condições:

| — | apresentar um plano de reestruturação, |
| --- | --- |

—

apresentar um plano de reestruturação,

| — | comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo, |
| --- | --- |

—

comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo,

| — | encontrar-se em situação financeira difícil. |
| --- | --- |

—

encontrar-se em situação financeira difícil.

Têm acesso à linha de crédito todos os tipos de empresas do sector das pescas, mas as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de qualquer caso individual em que o auxílio fosse solicitado por uma grande empresa.

2.3.   Existência de um plano de reestruturação para as empresas elegíveis

As empresas elegíveis devem apresentar um plano de reestruturação, destinada a restabelecer a sua viabilidade a longo prazo mediante cobertura dos encargos financeiros e obtenção de uma rendibilidade mínima dos investimentos efectuados, por forma a estarem em posição de enfrentar a concorrência com os seus fundos próprios.

Os planos de reestruturação das empresas elegíveis são directamente avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais, por sua vez, informam, em seguida, as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa.

2.4.   Procedimento

Os créditos são concedidos sob a forma de empréstimos reembolsáveis pelas instituições crédito que tenham celebrado um protocolo com o IFADAP (Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e das Pescas), que estabelece uma taxa de juro nominal máxima. Os pedidos são avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos de acordo com aos seus próprios procedimentos. As instituições de crédito informam subsequentemente as autoridades portuguesas da situação individual de cada empresa beneficiária de um empréstimo.

Para fins de controlo, as instituições de crédito devem apresentar imediatamente ao IFADAP todas as informações exigidas em relação aos empréstimos concedidos. O próprio IFADAP pode solicitar aos beneficiários quaisquer informações ou documentos que considere necessários para avaliar a situação da empresa.

Se se concluir que um beneficiário não respeitou todas as suas obrigações, o empréstimo é cancelado e a instituição de crédito pode solicitar o seu reembolso.

3.   APRECIAÇÃO

3.1.   Procedimento

Ao notificar o auxílio previsto antes da sua entrada em vigor, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação enunciada no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

A alínea c) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho estabelece que se entende por “novo auxílio, quaisquer auxílios, isto é, regimes de auxílio e auxílios individuais, que não sejam considerados auxílios existentes, incluindo as alterações a um auxílio existente”. As alterações do regime de auxílio N 676/98 notificados pelas autoridades portuguesas constituem, por conseguinte, um novo auxílio na acepção do referido regulamento. Além disso, o âmbito de aplicação e a base jurídica das medidas notificadas afiguram-se totalmente independentes do regime N 676/98, pelo que a Comissão examina as medidas a título de regime distinto. A compatibilidade do projecto é avaliada abaixo.

3.2.   Auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

A proposta de regime em análise pretende reduzir as taxas de juro de empréstimos concedidos a empresas privadas no sector das pescas. Assim, a medida beneficia essas empresas. As taxas de juro reduzidas são suportadas pelo orçamento do Estado, sendo a medida criada por uma lei. Por este motivo, a Comissão considera que o regime constitui uma vantagem para as empresas em causa, financiada através de fundos públicos e imputada ao Estado.

Além disso, o auxílio é concedido a um número limitado de empresas do sector das pescas, assumindo, pois, uma natureza selectiva. Por outro lado, as empresas beneficiárias estão em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas tanto em Portugal como noutros Estados-Membros ou com empresas de outros sectores cujos produtos estejam em concorrência directa com os produtos de pesca.

Em consequência, o auxílio concedido ao abrigo deste regime distorce ou ameaça distorcer a concorrência e deve ser considerado um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE. O auxílio em análise só poderá ser considerado compatível com o mercado comum se for susceptível de beneficiar de uma das derrogações previstas no Tratado CE.

3.3.   Base da apreciação

Uma vez que o auxílio se destina ao sector das pescas, o regime notificado deve ser avaliado no âmbito da legislação comunitária pertinente, nomeadamente os artigos 87.o-88.o do Tratado CE e as Directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (3) (a seguir denominadas “directrizes para o sector das pescas”).

As autoridades portuguesas consideram que o auxílio concedido no âmbito do regime proposto constitui um auxílio ao investimento. Contudo, a Comissão verifica que o auxílio visa atenuar a carga financeira representada pelo reembolso de empréstimos. Embora o auxílio esteja associado a investimentos, o investimento em si já foi realizado. Por conseguinte, o auxílio não tem por efeito apoiar um investimento mas atenua a carga financeira resultante de investimentos realizados anteriormente pelas empresas em causa.

O auxílio induz, pois, a melhoria do rendimento dessas empresas. O auxílio deve ser considerado um auxílio ao funcionamento, sendo, em conformidade com o ponto 3.7 das directrizes para o sector das pescas, a esse título, em princípio, incompatível com o mercado comum.

Porém, o auxílio só é concedido a empresas que as autoridades portuguesas considerem estar em dificuldade. Nesse contexto, o auxílio poderia ser considerado um auxílio à reestruturação. O ponto 4.1.2. das directrizes para o sector das pescas estabelece que “os auxílios estatais de emergência e à reestruturação de empresas em dificuldade serão apreciados de acordo com as Orientações comunitárias dos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (4)” (a seguir denominadas “orientações para a reestruturação”). Tal foi também recentemente sublinhado pela Comissão no ponto 3 da Comunicação de 9 de Março de 2006 ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a melhoria da situação económica no sector das pescas (5). Para além dos requisitos enunciados nas orientações para a reestruturação, os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária. Em consequência, o regime notificado será avaliado à luz das orientações para a reestruturação, assim como da condição suplementar de as empresas que exercem a pesca marítima elaborarem e apresentarem à Comissão um plano adequado, destinado a reduzir as capacidades da frota além do obrigatório por força do direito comunitário.

3.4.   Grandes empresas abrangidas pelo regime

De acordo com as informações apresentadas pelas autoridades portuguesas, todos os tipos de empresas do sector das pescas podem ser beneficiárias da linha de crédito proposta. Contudo, é de observar que, por força das orientações para a reestruturação (pontos 78-85), a Comissão só pode autorizar regimes de auxílios de emergência e/ou à reestruturação para pequenas e médias empresas em dificuldade se estas forem abrangidas pela definição comunitária de PME.

É verdade que as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de todos os casos individuais em que uma grande empresa solicitasse o auxílio. Porém, à luz das orientações para a reestruturação, o regime de auxílio proposto deve limitar-se estritamente às PME. Por estes motivos, a Comissão restringe a sua avaliação infra a auxílios à reestruturação das PME.

3.5.   Elegibilidade das empresas candidatas

Os pontos 9, 10 e 11 das orientações para a reestruturação estabelecem certos critérios que permitem a identificação das “empresas em dificuldade”.

O princípio de base é que a empresa deve ser incapaz de suportar prejuízos que, na ausência de uma intervenção externa, a condenariam ao desaparecimento quase certo a curto ou médio prazo. As circunstâncias que, nos termos das orientações para a reestruturação, indicam que uma empresa se encontra em dificuldade são, nomeadamente, o desaparecimento de mais de metade do seu capital subscrito e a perda de mais de um quarto desse capital nos últimos 12 meses ou o facto de a empresa preencher, nos termos do direito nacional, as condições para ser objecto de um processo de falência ou de insolvência.

As autoridades portuguesas consideram que o ponto 11 das orientações para a reestruturação confere aos Estados-Membros um certo grau de discrição ao determinar se uma empresa está ou não em dificuldade. A Comissão observa que, contrariamente ao ponto 10, que enuncia critérios objectivos que determinam em que condições uma empresa é considerada em dificuldade, o ponto 11 contém critérios subjectivos que fazem parte da avaliação da compatibilidade do auxílio com o mercado comum com base nas orientações para a reestruturação elaboradas pela Comissão. Além disso, nos termos do ponto 79 das orientações, salvo disposição em contrário constante de regras sectoriais em matéria de auxílios estatais, os auxílios a favor de pequenas e médias empresas só estão dispensados de notificação individual se a empresa beneficiária preencher pelo menos um dos três critérios enunciados no ponto 10. Os auxílios a favor de empresas que não satisfaçam nenhum destes três critérios, devem ser notificados individualmente à Comissão a fim de que esta possa apreciar o carácter de empresa em dificuldade do beneficiário. Por conseguinte, se uma PME não satisfizer nenhum dos três critérios do ponto 10, o auxílio deve ser notificado individualmente à Comissão, que avaliará se a empresa está realmente em dificuldade.

É de assinalar igualmente que a última frase do ponto 11 estabelece que uma empresa só é elegível após verificação da sua incapacidade de garantir a sua recuperação com os seus recursos próprios.

No regime de auxílio proposto, as empresas elegíveis são aquelas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos.

Embora se afigure muito distante das circunstâncias identificadas pelas orientações para a reestruturação como constituindo uma indicação de que as empresas estão em situação de dificuldade, este limiar permitiria, na opinião das autoridades portuguesas, identificar as empresas que não estão em posição de garantir a sua recuperação financeira sem auxílio estatal.

Por carta de 30 de Maio de 2006 (FISH(06)D/6650), a Comissão solicitou às autoridades portuguesas a apresentação de informações exaustivas sobre a estrutura financeira das empresas de pesca em Portugal, a fim de demonstrar que 15 % dos resultados brutos podem ser considerados um limiar adequado para determinar que as empresas se encontram em dificuldade. Não obstante, a resposta enviada pelas autoridades portuguesas em 28 de Junho de 2006 (ref. 001521) reitera simplesmente o que designam por um “poder discricionário”, concedido aos Estados-Membros pelo ponto 11 das orientações para a reestruturação. A resposta não contém nenhum elemento que permita à Comissão verificar a adequação deste critério para determinar quais as empresas que podem ser consideradas em dificuldade.

Atendendo ao exposto, a Comissão é de opinião que as autoridades portuguesas não conseguiram demonstrar que as empresas potencialmente elegíveis são empresas em dificuldade na acepção das orientações para a reestruturação, pelo que duvida que esta condição das orientações seja respeitada.

3.6.   Existência de planos de reestruturação

No respeitante aos regimes de auxílios concedidos às PME, o ponto 82 das orientações para a reestruturação estabelece que “a Comissão só poderá autorizar regimes de auxílios à reestruturação se a concessão dos auxílios for sujeita à execução completa por parte do beneficiário de um plano de reestruturação previamente aprovado pelo Estado-Membro e que satisfaça as seguintes condições:

| a) | Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37; |
| --- | --- |

a)

Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37;

| b) | Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42; |
| --- | --- |

b)

Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42;

| c) | Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45; |
| --- | --- |

c)

Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45;

| d) | Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.” |
| --- | --- |

d)

Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.”

Acresce que o ponto 83 estipula que os regimes devem indicar o montante máximo do auxílio susceptível de ser concedido a uma mesma empresa no âmbito de uma operação de auxílio de emergência e/ou à reestruturação e que o montante máximo para a concessão combinada de auxílios de emergência e à reestruturação a uma empresa não pode ultrapassar 10 milhões de EUR, incluindo em caso de cumulação com outras fontes ou outros regimes. Qualquer auxílio que ultrapasse esse montante deve ser notificado individualmente à Comissão.

O ponto 84 exige, além disso, que seja respeitado “o princípio do auxílio único”, especificando o ponto 85 que os Estados-Membros devem também notificar individualmente à Comissão os auxílios nos casos em que uma empresa tiver adquirido activos de outra empresa que tenha já recebido um auxílio de emergência ou à reestruturação.

Com base nas informações disponíveis, a Comissão tem sérias dúvidas quanto à tomada em consideração pelo regime notificado de todas as condições indicadas acima. No respeitante aos planos de reestruturação, embora o regime notificado exija que os beneficiários apresentem um plano de reestruturação para as empresas em causa, a Comissão, com base nas informações disponíveis, tem sérias dúvidas de que estes planos obedeçam a todos os requisitos estabelecidos nos pontos 34-37 das orientações em causa. Tal como definidos no regime notificado, estes planos visam essencialmente auxiliar as empresas a reembolsar as dívidas contraídas para a modernização das suas estruturas produtivas, ou seja, prevêem apenas a reestruturação financeira das dívidas das empresas em causa por meio do auxílio concedido. Os planos não constituem, porém, um plano de reestruturação da actividade económica da empresa. Em particular, o regime notificado não exige a inclusão, nos planos de reestruturação, de uma análise económica aprofundada da situação da empresa, que permita a identificação das circunstâncias que suscitaram as suas dificuldades, nem propostas relativas às medidas e adaptações necessárias para permitir à empresa beneficiária evoluir para uma nova estrutura que lhe ofereça perspectivas de viabilidade a longo prazo e a possibilidade de funcionar com os seus recursos próprios.

Na opinião das autoridades portuguesas, no caso presente, a reestruturação económica das empresas em causa não se afigura necessária, uma vez que os subsídios não visam investimentos futuros mas a renegociação de dívidas assumidas no âmbito da modernização e reestruturação das estruturas produtivas.

A Comissão considera, contudo, que as orientações exigem que a reestruturação de uma empresa, nem que meramente financeira, abranja, em todos os casos, um certo número de medidas destinadas a melhorar a sua viabilidade e a abandonar as actividades que, mesmo após a reestruturação, continuariam a ser estruturalmente deficitárias. Além disso, o plano de reestruturação deve ter em conta, nomeadamente, a situação e a evolução previsível da oferta e da procura no mercado dos produtos em causa, com cenários que traduzam hipóteses optimistas, pessimistas e intermédias, bem como os pontos fortes e fracos específicos da empresa.

Por outro lado, de acordo com as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas, os planos de reestruturação serão avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais informarão posteriormente as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa. Porém, é de sublinhar que, nos termos do ponto 59 das orientações para a reestruturação, o plano de reestruturação deve, no caso das PME, “ser aprovado pelo Estado-Membro em causa e ser comunicado à Comissão”. Na opinião da Comissão, tal significa que, embora a avaliação dos planos possa ser confiada às instituições de crédito, a aprovação formal deve ser feita pela autoridade competente que concederá o auxílio.

3.7.   Distorção indevida da concorrência e proporcionalidade do auxílio

A alínea b) do ponto 82 das orientações para a reestruturação refere-se aos pontos 38-42 das mesmas, os quais estabelecem várias condições a fim de evitar distorções indevidas da concorrência em caso de reestruturação das médias empresas. No tocante às pequenas empresas, os regimes devem prever que as empresas beneficiárias não aumentem a sua capacidade durante a reestruturação. No que se refere às empresas de médias dimensões, os planos de reestruturação devem prever as necessárias medidas compensatórias, a fim de garantir que sejam minimizados os efeitos negativos nas trocas comerciais. A Comissão observa que as autoridades portuguesas não apresentaram quaisquer informações sobre o cumprimento dos critérios estabelecidos nos referidos pontos.

Acresce que, de acordo com os pontos 43 a 45, os auxílios devem “ser limitados ao mínimo necessário”. Este princípio implica que os beneficiários do auxílio contribuam de modo significativo para o plano de reestruturação através dos seus fundos próprios. As autoridades portuguesas indicaram que não tiveram em conta estas exigências no regime de auxílio proposto por considerarem que este último não prevê nenhum auxílio directo em termos de capital. Cabe, porém, à Comissão sublinhar que este princípio é aplicável a todos os tipos de auxílio à reestruturação, não se limitando, pois, aos casos em que é concedido um auxílio directo.

Por último, os pontos 72-77 das orientações para a reestruturação estabelecem o princípio do “auxílio único”, segundo o qual os auxílios de emergência e à reestruturação só podem ser concedidos uma única vez, a fim de evitar que as empresas sejam apoiadas quando só conseguem sobreviver graças aos sucessivos apoios do Estado. Sempre que for notificado à Comissão um projecto de auxílio de emergência ou à reestruturação, o Estado-Membro deve especificar se a empresa em causa já beneficiou de auxílios estatais deste tipo. No caso dos regimes de auxílio que beneficiam várias empresas, as autoridades nacionais devem assegurar que seja observado este princípio e fornecer à Comissão as informações pertinentes que lhe permitam verificar que as empresas beneficiárias não tenham anteriormente recebido auxílios de emergência ou à reestruturação.

De acordo com as autoridades portuguesas, o apoio financeiro proposto beneficiará empresas que investiram na modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas. Estes investimentos devem ser compatíveis com a legislação comunitária e com os limites estabelecidos para os auxílios ao investimento no sector das pescas e da aquicultura. Porém, as autoridades portuguesas não transmitiram informações que permitam verificar que o princípio do “auxílio único ”será respeitado no âmbito do regime de auxílio proposto.

3.8.   Método de estabelecimento das taxas de referência e de actualização

As autoridades portuguesas indicaram que, em conformidade com o disposto no anexo III das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (6), o auxílio ao investimento sob a forma de empréstimo bonificado, previsto pelo regime proposto, é, em primeiro lugar, expresso em pontos de bonificação, ou seja, na diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. As mesmas autoridades admitem, contudo, que a taxa de referência não foi aumentada de nenhum prémio, não obstante o facto de os beneficiários potenciais serem empresas em dificuldade e estarem, por conseguinte, sujeitas a um risco específico.

O resultado final é de 2,68 %. Este cálculo resulta da adição dos pontos de redução para cada ano.

A Comissão considera que, à luz do disposto na Comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização (7), as autoridades portuguesas deviam ter aumentado a taxa de referência fixada para Portugal de um prémio de risco, por forma a compensar o risco potencial inerente às empresas em dificuldade. De contrário, os pontos de bonificação não são realistas, uma vez que, quando o regime se aplica efectivamente a empresas em dificuldade, não tomam em consideração a taxa efectiva que uma instituição de crédito fixaria em condições normais para uma empresa em dificuldade.

3.9.   Redução das capacidades da frota

O ponto 4.1.2 das directrizes para o sector das pescas estabelece que os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária.

As autoridades portuguesas exprimiram o seu empenho em reduzir a frota que beneficia do regime de auxílio em causa de 1,005 vezes as novas capacidades da frota introduzidas no período efectivo de bonificação de três anos. As mesmas autoridades acrescentam que esta redução de 0,5 % será aplicada cumulativamente a outras acções de redução da frota empreendidas por Portugal nos termos de legislação comunitária, nomeadamente planos de recuperação e gestão.

As autoridades portuguesas observam ainda que a frota portuguesa foi sujeita a uma redução drástica nos últimos 15 anos.

A Comissão considera que o compromisso assumido no sentido de reduzir a frota com base num rácio de apenas 1:1,005 se apresenta meramente como uma diminuição formal, que não pode ser considerada uma verdadeira redução no espírito das directrizes supracitadas. Por outro lado, as autoridades portuguesas não fornecem nenhuma indicação sobre a forma como essa redução será aplicada, por exemplo, consoante o tipo de actividade de pesca exercida ou o tipo de navio.

3.10.   Conclusão

Atendendo ao exposto, a Comissão tem sérias dúvidas de que o regime notificado cumpra as directrizes para o sector das pescas e as orientações para a reestruturação aplicáveis, assim como o previsto na comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização.

4.   PROPOSTA

A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE por ter sérias dúvidas quanto à compatibilidade deste regime de auxílio com o mercado comum.

À luz do que precede, a Comissão convida o Governo português, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, a apresentar as suas observações e fornecer quaisquer informações úteis para a avaliação do auxílio em causa, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia da presente carta aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas acima referidas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.”

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Ref. SG (2000) D/101992 (JO C 110 de 15.4.2000, p. 44).

2

(3)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

3

(4)  JO C 288 de 9.10.1999, p. 2.

4

(5)  COM(2006) 103 final.

5

(6)  JO C 74 de 10.3.1998, p. 9.

6

(7)  JO C 273 de 9.9.1997, p. 3.

7

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/58

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4624 – EQT/Scandic)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/28)

| 1. | 2007. március 19-én a Bizottság a 139/2004/EK (1) tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott az Investor AB („Investor”, Svédország) irányítása alá tartozó EQT V Limited („EQT”, Egyesült Királyság) és a Scandic Hotels AB („Scandic”, Svédország) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján részleges irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint Scandic felett. |
| --- | --- |

1.

2007. március 19-én a Bizottság a 139/2004/EK (1) tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott az Investor AB („Investor”, Svédország) irányítása alá tartozó EQT V Limited („EQT”, Egyesült Királyság) és a Scandic Hotels AB („Scandic”, Svédország) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján részleges irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint Scandic felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | Investor esetében: befektetési társaság, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

Investor esetében: befektetési társaság,

| — | EQT esetében: befektetési alap, |
| --- | --- |

—

EQT esetében: befektetési alap,

| — | Scandic esetében: szállodai szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

Scandic esetében: szállodai szolgáltatások.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4624 – EQT/Scandic hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel). |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4624 – EQT/Scandic hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel).

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 29.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 72/59

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4608 – Siemens/UGS)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 72/29)

| 1. | 2007. március 21-én a Bizottság a 139/2004/EK (1) tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott a Siemens Aktiengesellschaft („Siemens”, Németország) és az UGS Capital Corporation („UGS”, USA) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint UGS felett. |
| --- | --- |

1.

2007. március 21-én a Bizottság a 139/2004/EK (1) tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott a Siemens Aktiengesellschaft („Siemens”, Németország) és az UGS Capital Corporation („UGS”, USA) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint UGS felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | Siemens esetében: Információs és kommunikációs technológiák, automatizálási és ellenőrzési rendszerek, áramfejlesztés, gyógyászati megoldások, szállítási rendszerek, világítás, pénzügyi és ingatlan szolgáltatások; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

Siemens esetében: Információs és kommunikációs technológiák, automatizálási és ellenőrzési rendszerek, áramfejlesztés, gyógyászati megoldások, szállítási rendszerek, világítás, pénzügyi és ingatlan szolgáltatások;

| — | UGS esetében: termékek élethossziglani felügyeletét ellátó szoftverek. |
| --- | --- |

—

UGS esetében: termékek élethossziglani felügyeletét ellátó szoftverek.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4608 – Siemens/UGS hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság,) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel). |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4608 – Siemens/UGS hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság,)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel).

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---