# Az Európai Unió C 70/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 70 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. március 27. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 70

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. március 27.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások, iránymutatások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2007/C 070/01 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Írország 2006–2009-re szóló aktualizált stabilitási programjáról | 1 |
| 2007/C 070/02 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Németország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 5 |
| 2007/C 070/03 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Görögország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 9 |
| 2007/C 070/04 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Franciaország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 13 |
| 2007/C 070/05 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Olaszország 2006–2011 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 17 |
| 2007/C 070/06 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Hollandia 2006-2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 21 |
| 2007/C 070/07 | A Tanács véleménye (2007. február 27.) Luxemburg aktualizált, 2006–2009-re szóló stabilitási programjáról | 24 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások, iránymutatások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2007/C 070/01

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Írország 2006–2009-re szóló aktualizált stabilitási programjáról

1

2007/C 070/02

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Németország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

5

2007/C 070/03

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Görögország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

9

2007/C 070/04

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Franciaország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

13

2007/C 070/05

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Olaszország 2006–2011 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

17

2007/C 070/06

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Hollandia 2006-2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

21

2007/C 070/07

A Tanács véleménye (2007. február 27.) Luxemburg aktualizált, 2006–2009-re szóló stabilitási programjáról

24

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2007/C 070/08 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 27 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2007/C 070/08

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

27

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 070/09 | Euro-átváltási árfolyamok | 35 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2007/C 070/10 | Korlátozott légiközlekedési jogok elosztására irányuló szlovák nemzeti eljárás | 36 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2007/C 070/09

Euro-átváltási árfolyamok

35

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2007/C 070/10

Korlátozott légiközlekedési jogok elosztására irányuló szlovák nemzeti eljárás

36

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | IGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 070/11 | Pályázati felhívás – EACEA/03/07 – Fiatalok a világért együttműködés az Európai Unióval nem szomszédos országokkal – Cselekvő ifjúság program | 40 |
| 2007/C 070/12 | Pályázati felhívás – EACEA/02/07 – Pályázati felhívás az innovációt és minőséget ösztönző projektek finanszírozására az ifjúságpolitika területén – Cselekvő ifjúság program | 42 |

V   Hirdetmények

IGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 070/11

Pályázati felhívás – EACEA/03/07 – Fiatalok a világért együttműködés az Európai Unióval nem szomszédos országokkal – Cselekvő ifjúság program

40

2007/C 070/12

Pályázati felhívás – EACEA/02/07 – Pályázati felhívás az innovációt és minőséget ösztönző projektek finanszírozására az ifjúságpolitika területén – Cselekvő ifjúság program

42

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások, iránymutatások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Írország 2006–2009-re szóló aktualizált stabilitási programjáról

(2007/C 70/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Írországnak a 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Írországnak a 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| (2) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 5,4 %-ról átlagosan valamivel 4,5 % fölé lassul a programidőszak fennmaradó része alatt. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján értékelve úgy tűnik, ez a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezésekre épül, mindamellett a lakásépítés magas szintjének és az ingatlanáraknak a hirtelen visszaesése fontos kockázatot jelent. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik. |
| --- | --- |

(2)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 5,4 %-ról átlagosan valamivel 4,5 % fölé lassul a programidőszak fennmaradó része alatt. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján értékelve úgy tűnik, ez a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezésekre épül, mindamellett a lakásépítés magas szintjének és az ingatlanáraknak a hirtelen visszaesése fontos kockázatot jelent. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik.

| (3) | A program becslése szerint az államháztartási egyenleg 2006-ban a GDP 2,3 %-át kitevő többlet lesz, az előző változatban előirányzott, a GDP 0,6 %-át jelentő hiánnyal szemben; a központi kormányzat újabb készpénzforgalmi adatai egy még nagyobb, a GDP megközelítőleg 2,5 %-át kitevő többlet felé mutatnak. Az egy évvel korábbihoz képest a vártnál jobb eredmény teljesen a bevételi oldalnak tulajdonítható, és különösen az ingatlanpiac tartós élénkségét tükrözi, amely megnöveli a lakhatással kapcsolatos adóbevételeket, valamint korlátozottabb mértékben a magasabb kibocsátásnövekedést, amelynek hasonló a hatása a főbb adókra. A nominális kiadások becsült eredménye közel van az előirányzathoz. |
| --- | --- |

(3)

A program becslése szerint az államháztartási egyenleg 2006-ban a GDP 2,3 %-át kitevő többlet lesz, az előző változatban előirányzott, a GDP 0,6 %-át jelentő hiánnyal szemben; a központi kormányzat újabb készpénzforgalmi adatai egy még nagyobb, a GDP megközelítőleg 2,5 %-át kitevő többlet felé mutatnak. Az egy évvel korábbihoz képest a vártnál jobb eredmény teljesen a bevételi oldalnak tulajdonítható, és különösen az ingatlanpiac tartós élénkségét tükrözi, amely megnöveli a lakhatással kapcsolatos adóbevételeket, valamint korlátozottabb mértékben a magasabb kibocsátásnövekedést, amelynek hasonló a hatása a főbb adókra. A nominális kiadások becsült eredménye közel van az előirányzathoz.

| (4) | Írország középtávú költségvetési stratégiája a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban a költségvetési fenntarthatóság biztosításán alapszik. Az előrejelzés szerint a többlet a programidőszak alatt fennmarad, a GDP 2,3 %-ára becsült 2006. évi államháztartási többletről 1,2 %-ra mérséklődik 2007-ben, majd fokozatosan 0,6 %-ra csökken 2009-ben; az elsődleges többlet hasonlóan a GDP 3,3 %-ára becsült 2006. évi értékről a GDP 1,6 %-ára esik vissza 2009-ben. Az előirányzott államháztartási többlet feleződése 2007-ben a magasabbra tervezett kiadási arányból ered, az emelés főként magasabb szociális juttatásokat tükröz; 2008-ban és 2009-ben a tervek szerint a bevételi és a kiadási arány is csökken, de a kiadás csak csekély mértékben. Az előző változat (2008-ig tartó) előrejelzéseivel összehasonlítva a becsült 2006-os egyenlegnek a vártnál magasabb bevételekkel elért erős emelkedését a bevételi, az államháztartási és az elsődleges többletarányok tekintetében átviszi a következő két évre, bár csökkenő tendenciával, az előrejelzett kiadási arány gyakorlatilag változatlan profilja mellett. |
| --- | --- |

(4)

Írország középtávú költségvetési stratégiája a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban a költségvetési fenntarthatóság biztosításán alapszik. Az előrejelzés szerint a többlet a programidőszak alatt fennmarad, a GDP 2,3 %-ára becsült 2006. évi államháztartási többletről 1,2 %-ra mérséklődik 2007-ben, majd fokozatosan 0,6 %-ra csökken 2009-ben; az elsődleges többlet hasonlóan a GDP 3,3 %-ára becsült 2006. évi értékről a GDP 1,6 %-ára esik vissza 2009-ben. Az előirányzott államháztartási többlet feleződése 2007-ben a magasabbra tervezett kiadási arányból ered, az emelés főként magasabb szociális juttatásokat tükröz; 2008-ban és 2009-ben a tervek szerint a bevételi és a kiadási arány is csökken, de a kiadás csak csekély mértékben. Az előző változat (2008-ig tartó) előrejelzéseivel összehasonlítva a becsült 2006-os egyenlegnek a vártnál magasabb bevételekkel elért erős emelkedését a bevételi, az államháztartási és az elsődleges többletarányok tekintetében átviszi a következő két évre, bár csökkenő tendenciával, az előrejelzett kiadási arány gyakorlatilag változatlan profilja mellett.

| (5) | A közös módszertannak megfelelően kiszámított strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP nem egészen 3 %-át kitevő 2006. évi többletről a GDP valamivel több mint 1,5 %-ára csökken 2009-ben. A stabilitási program előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a program szerint nagy biztonsági tartalékkal terveznek fenntartani programidőszak alatt. Mivel a középtávú célkitűzés önmagában szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,25 %-át kitevő hiány), a program szerinti strukturális egyensúly megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és szigorúbb, mint azt a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedése és az adósságráta indokolná. |
| --- | --- |

(5)

A közös módszertannak megfelelően kiszámított strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP nem egészen 3 %-át kitevő 2006. évi többletről a GDP valamivel több mint 1,5 %-ára csökken 2009-ben. A stabilitási program előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a program szerint nagy biztonsági tartalékkal terveznek fenntartani programidőszak alatt. Mivel a középtávú célkitűzés önmagában szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,25 %-át kitevő hiány), a program szerinti strukturális egyensúly megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és szigorúbb, mint azt a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedése és az adósságráta indokolná.

| (6) | A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. Egyrészről a feltételezettnél valószínűleg erősebb kiindulási helyzet után a makrogazdasági környezet a vártnál kedvezőtlenebbül alakulhat, és ezzel összefüggésben egyes bevételi források, különösen az ingatlanpiachoz legszorosabban kapcsolódók jelentősen gyengülhetnek. Másrészről a többi bevétel előrejelzése óvatosnak tűnik, és az utóbbi években a kiadások a tervezett szinten belül vagy ahhoz közel maradtak. |
| --- | --- |

(6)

A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. Egyrészről a feltételezettnél valószínűleg erősebb kiindulási helyzet után a makrogazdasági környezet a vártnál kedvezőtlenebbül alakulhat, és ezzel összefüggésben egyes bevételi források, különösen az ingatlanpiachoz legszorosabban kapcsolódók jelentősen gyengülhetnek. Másrészről a többi bevétel előrejelzése óvatosnak tűnik, és az utóbbi években a kiadások a tervezett szinten belül vagy ahhoz közel maradtak.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést. Ezenkívül az ugyanazon időszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A 2008-as és 2009-es költségvetési irányvonal összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal. 2007-ben azonban a strukturális egyenleg erősen visszaesik, aminek az a veszélye, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal ebben az évben ciklust támogató lehet, ha a gazdaság esetleg konjunktúrát él át; ezt a helyzetet el kell kerülni a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést. Ezenkívül az ugyanazon időszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A 2008-as és 2009-es költségvetési irányvonal összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal. 2007-ben azonban a strukturális egyenleg erősen visszaesik, aminek az a veszélye, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal ebben az évben ciklust támogató lehet, ha a gazdaság esetleg konjunktúrát él át; ezt a helyzetet el kell kerülni a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében.

| (8) | A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 25 %-ára, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alá csökkent. A program előrejelzése szerint az adóssághányad további 3 százalékponttal csökken a programidőszak során. |
| --- | --- |

(8)

A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 25 %-ára, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alá csökkent. A program előrejelzése szerint az adóssághányad további 3 százalékponttal csökken a programidőszak során.

| (9) | Írországban az elöregedés okozta hosszú távú költségvetési hatás jóval az uniós átlag felett van, főként a viszonylag fiatalabb népességből és így az elkövetkező évtizedekben a GDP-arányos nyugdíjkiadások magasabb emelkedéséből eredően, amit részben a nyugdíjrendszer fokozódó igénybevétele befolyásol. A 2005-höz képest javult kiinduló költségvetési egyenleg jelentősen hozzájárul az elöregedéssel kapcsolatban előre jelzett költségvetési hatás enyhítéséhez, de nem tudja teljesen ellensúlyozni az elöregedő népesség miatt felmerülő kiadások lényeges növekedését. A magas elsődleges többletek középtávú fenntartása és a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező intézkedések végrehajtása hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez, ahogyan azt a program is felismeri. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintetve Írország összességében közepes kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

(9)

Írországban az elöregedés okozta hosszú távú költségvetési hatás jóval az uniós átlag felett van, főként a viszonylag fiatalabb népességből és így az elkövetkező évtizedekben a GDP-arányos nyugdíjkiadások magasabb emelkedéséből eredően, amit részben a nyugdíjrendszer fokozódó igénybevétele befolyásol. A 2005-höz képest javult kiinduló költségvetési egyenleg jelentősen hozzájárul az elöregedéssel kapcsolatban előre jelzett költségvetési hatás enyhítéséhez, de nem tudja teljesen ellensúlyozni az elöregedő népesség miatt felmerülő kiadások lényeges növekedését. A magas elsődleges többletek középtávú fenntartása és a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező intézkedések végrehajtása hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez, ahogyan azt a program is felismeri. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintetve Írország összességében közepes kockázattal szembesül.

| (10) | A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig nem veszik kifejezetten figyelembe a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései mindazonáltal láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program az infrastruktúra modernizálására irányuló ambiciózus tervek további végrehajtását tervezi, főként a 2007 januárjában közzétett nemzeti fejlesztési terv keretében, míg a stabilitási program az államháztartás intézményi elemeinek fejlesztésére irányuló intézkedések – főként a az adóbehajtás hatékonyságának növelésére és a kiadáskezelés során nagyobb költséghatékonyság elérésére irányuló intézkedések – részletes leírásával kiegészíti a nemzeti reformprogram tervezett fellépéseit. |
| --- | --- |

(10)

A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig nem veszik kifejezetten figyelembe a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései mindazonáltal láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program az infrastruktúra modernizálására irányuló ambiciózus tervek további végrehajtását tervezi, főként a 2007 januárjában közzétett nemzeti fejlesztési terv keretében, míg a stabilitási program az államháztartás intézményi elemeinek fejlesztésére irányuló intézkedések – főként a az adóbehajtás hatékonyságának növelésére és a kiadáskezelés során nagyobb költséghatékonyság elérésére irányuló intézkedések – részletes leírásával kiegészíti a nemzeti reformprogram tervezett fellépéseit.

| (11) | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

(11)

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| (12) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (2). |
| --- | --- |

(12)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (2).

A Tanács úgy véli, hogy a középtávú költségvetési egyenleg helyzete rendezett, és a költségvetési stratégia jó példája a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának. Mindazonáltal okos lenne mozgásteret hagyni arra az esetre, ha a lakásépítési ágazat erőteljes fejlődése hajtotta jelenlegi növekedési ütem megfordulna.

A fenti értékelés, különösen az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előrejelzett növekedése alapján a Tanács felkéri Írországot arra, hogy folytassa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására irányuló intézkedések végrehajtását és az elkövetkező években kerülje el a ciklust támogató politikákat.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2006. december | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |
| BIZ 2006. november | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | nincs adat |
| SP 2005. december | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2006. december | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |
| BIZ 2006. november | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | nincs adat |
| SP 2005. december | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. december (3) | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 |
| BIZ 2006. november (7) | – 0,5 | – 1,4 | – 1,9 | – 2,7 | nincs adat |
| SP 2005. december (3) | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |
| BIZ 2006. november | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | nincs adat |
| SP 2005. december | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |
| BIZ 2006. november | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | nincs adat |
| SP 2005. december | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december (3) | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| BIZ 2006. november | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | nincs adat |
| SP 2005. december (3) | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | SP 2006. december (5) | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| BIZ 2006. november (6) | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | nincs adat |
| SP 2005. december | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december. | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |
| BIZ 2006. november | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | nincs adat |
| SP 2005. december | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | nincs adat |
| Forrás:

  Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2005

2006

2007

2008

2009

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2006. december

5,5

5,4

5,3

4,6

4,1

BIZ 2006. november

5,5

5,3

5,3

4,3

nincs adat

SP 2005. december

4,6

4,8

5,0

4,8

nincs adat

HICP-infláció

(%)

SP 2006. december

2,2

2,7

2,6

2,0

1,7

BIZ 2006. november

2,2

2,9

2,7

2,2

nincs adat

SP 2005. december

2,2

2,0

2,0

1,8

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2006. december (3)

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

BIZ 2006. november (7)

– 0,5

– 1,4

– 1,9

– 2,7

nincs adat

SP 2005. december (3)

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december

1,1

2,3

1,2

0,9

0,6

BIZ 2006. november

1,1

1,2

0,9

0,4

nincs adat

SP 2005. december

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december

2,1

3,3

2,3

1,8

1,6

BIZ 2006. november

2,1

2,2

1,9

1,4

nincs adat

SP 2005. december

1,5

0,6

0,4

0,5

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december (3)

1,3

2,8

1,8

1,8

1,6

BIZ 2006. november

1,3

1,7

1,6

1,5

nincs adat

SP 2005. december (3)

0,8

0,2

0,1

0,1

nincs adat

Strukturális egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

SP 2006. december (5)

1,6

2,7

1,8

1,8

1,6

BIZ 2006. november (6)

1,6

1,7

1,6

1,5

nincs adat

SP 2005. december

0,8

0,2

0,1

0,1

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2006. december.

27,4

25,1

23,0

22,4

21,9

BIZ 2006. november

27,4

25,8

24,4

23,6

nincs adat

SP 2005. december

28,0

28,0

28,2

28,3

nincs adat

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Különösen a lakossági fogyasztás deflátoraira, az állami kiadásokra és beruházásokra, a magánszektor nettó hitelnyújtására/hitelfelvételére, az államháztartási kiadások funkciók szerinti bontására és az államháztartási állományalkalmazkodások bontására vonatkozó adatok hiányoznak.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(4)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz).

(5)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések, a GDP -0,3%-át kitevő mértékben 2005-ben (feltételezés: lásd 4. megjegyzés) és a GDP 0,1%-át kitevő mértékben 2006-ban (a programban jelzett); nincs erre vonatkozó információ a 2007–2009-es programban.

(6)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzéseiben (2005-ben a GDP -0,3%-a, azaz többlet-csökkentő)

(7)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 6,1%-os, 6,3%-os, 5,8%-os és 5,2%-os becsült potenciális növekedés alapján.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/5

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Németország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2007/C 70/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Németország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

1.

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Németország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| 2. | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 2,3 %-ról átmenetileg 1,4 %-ra lassul 2007-ben, a programidőszak hátralévő részében pedig átlagosan 1,75 % lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (a GDP 2006-os növekedésére vonatkozó legfrissebb hivatalos becslés 2,7 %) úgy tűnik, hogy a Bizottság szolgálatainak a potenciális növekedésre vonatkozó előrejelzéséhez képest a forgatókönyv 2008-ig megalapozott, az azt követő évek esetében pedig enyhén kedvező növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése magasnak tűnik. |
| --- | --- |

2.

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 2,3 %-ról átmenetileg 1,4 %-ra lassul 2007-ben, a programidőszak hátralévő részében pedig átlagosan 1,75 % lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (a GDP 2006-os növekedésére vonatkozó legfrissebb hivatalos becslés 2,7 %) úgy tűnik, hogy a Bizottság szolgálatainak a potenciális növekedésre vonatkozó előrejelzéséhez képest a forgatókönyv 2008-ig megalapozott, az azt követő évek esetében pedig enyhén kedvező növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése magasnak tűnik.

| 3. | A program szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 2,1 %-a lesz (a legfrissebb kormányzati közlemény ezt 1,9 %-ra módosította), szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 3,3 %-ának megfelelő céllal. A költségvetés váratlanul magas adóbevételekben részesült, amelyeket a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban nem költöttek el 2006-ban. Az adóteher (az adókból és társadalombiztosítási járulékokból származó bevétel) a jelenlegi előrejelzés szerint 2006-ban a GDP mintegy 40 %-ára nő, ez körülbelül a GDP 1 %-ával magasabb, mint a program előző változatában. Az államháztartás kiadásait 2006-ban szoros ellenőrzés alatt tartották. A valamelyest szűkebb költségvetési eredmény oka a monetáris transzferek alacsonyabb szintje, amit az okozott, hogy a munkaerőpiac javulása miatt váratlanul enyhült a német szövetségi munkaügyi hivatalok helyzete. A kamatkiadások és a támogatások a vártnál alacsonyabbak voltak. |
| --- | --- |

3.

A program szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 2,1 %-a lesz (a legfrissebb kormányzati közlemény ezt 1,9 %-ra módosította), szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 3,3 %-ának megfelelő céllal. A költségvetés váratlanul magas adóbevételekben részesült, amelyeket a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban nem költöttek el 2006-ban. Az adóteher (az adókból és társadalombiztosítási járulékokból származó bevétel) a jelenlegi előrejelzés szerint 2006-ban a GDP mintegy 40 %-ára nő, ez körülbelül a GDP 1 %-ával magasabb, mint a program előző változatában. Az államháztartás kiadásait 2006-ban szoros ellenőrzés alatt tartották. A valamelyest szűkebb költségvetési eredmény oka a monetáris transzferek alacsonyabb szintje, amit az okozott, hogy a munkaerőpiac javulása miatt váratlanul enyhült a német szövetségi munkaügyi hivatalok helyzete. A kamatkiadások és a támogatások a vártnál alacsonyabbak voltak.

| 4. | A középtávú költségvetési stratégia fő célja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása. Ennek elérése érdekében a program a költségvetési konszolidáció folytatását, és eközben a növekedési és foglalkoztatási feltételek javítását javasolja. A túlzott hiány 2006-ra tervezett korrekcióját követően a hiány mértéke az előrejelzések szerint évente 0,5 százalékponttal csökken (kivéve 2008-ban), és végül 2010-ben a GDP 0,5 %-át teszi majd ki. Az elsődleges egyenleg javulása ugyanezt a mintát követi, a többlet 2010-ben eléri a GDP 2 %-át. Miközben a költségvetés bevételi oldalon kiigazító intézkedéseket tartalmaz, nevezetesen a központi héakulcs 16 %-ról 19 %-ra emelését, éves összehasonlításban mind a kiadási, mind a bevételi arány csökkenő tendenciát követ. A kiadási arány 2010-re 2,5 százalékponttal csökkenve a GDP 43 %-ára esik, amit főként a szociális kiadások lefaragásával kívánnak elérni. Ugyanebben az időszakban a bevétel/GDP-arány az előrejelzések szerint 2010-re 1,5 százalékponttal csökkenve a GDP 42 %-ára esik; az adók arányának emelkedését (például a héakulcs 2007-es emelését) nagyjából ellensúlyozza a társadalombiztosítási járulékok arányának csökkenése (ami a munkanélküliségi járulék 2007-es csökkentésének és a járulékok arányának negatív tendenciájának köszönhető), miközben a nem adóból származó bevételek csökkennek. A program előző változatával összehasonlítva a költségvetési célok minden évre magasabbak, noha 2008-ra nem terveznek kiigazítást. |
| --- | --- |

4.

A középtávú költségvetési stratégia fő célja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása. Ennek elérése érdekében a program a költségvetési konszolidáció folytatását, és eközben a növekedési és foglalkoztatási feltételek javítását javasolja. A túlzott hiány 2006-ra tervezett korrekcióját követően a hiány mértéke az előrejelzések szerint évente 0,5 százalékponttal csökken (kivéve 2008-ban), és végül 2010-ben a GDP 0,5 %-át teszi majd ki. Az elsődleges egyenleg javulása ugyanezt a mintát követi, a többlet 2010-ben eléri a GDP 2 %-át. Miközben a költségvetés bevételi oldalon kiigazító intézkedéseket tartalmaz, nevezetesen a központi héakulcs 16 %-ról 19 %-ra emelését, éves összehasonlításban mind a kiadási, mind a bevételi arány csökkenő tendenciát követ. A kiadási arány 2010-re 2,5 százalékponttal csökkenve a GDP 43 %-ára esik, amit főként a szociális kiadások lefaragásával kívánnak elérni. Ugyanebben az időszakban a bevétel/GDP-arány az előrejelzések szerint 2010-re 1,5 százalékponttal csökkenve a GDP 42 %-ára esik; az adók arányának emelkedését (például a héakulcs 2007-es emelését) nagyjából ellensúlyozza a társadalombiztosítási járulékok arányának csökkenése (ami a munkanélküliségi járulék 2007-es csökkentésének és a járulékok arányának negatív tendenciájának köszönhető), miközben a nem adóból származó bevételek csökkennek. A program előző változatával összehasonlítva a költségvetési célok minden évre magasabbak, noha 2008-ra nem terveznek kiigazítást.

| 5. | A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 2 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 0,5 %-át kitevő hiányra javul a programidőszak végén, évente átlagosan csaknem a GDP 0,5 %-ával javulva. A stabilitási program előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a program szerint nem érnek el a programidőszak alatt. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát. |
| --- | --- |

5.

A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 2 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 0,5 %-át kitevő hiányra javul a programidőszak végén, évente átlagosan csaknem a GDP 0,5 %-ával javulva. A stabilitási program előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a program szerint nem érnek el a programidőszak alatt. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát.

| 6. | A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007 tekintetében nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, ezután azonban az előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. Fennáll annak a kockázata, hogy a szociális kiadások arányának tervezett csökkenése nem érhető el további, a programban nem ismertetett intézkedések nélkül. Az aktualizált program is kimondja, további reformokra van szükség a munkaerőpiacon és a társadalombiztosításban. Ezenfelül bizonyos kockázat ered a társasági adó 2008-ra tervezett reformjából is. Ekképpen előfordulhat, hogy a társasági adóból származó bevételek esetleges csökkenését további kiadás-visszafogással kell ellensúlyozni. Az említett reformot leszámítva a bevételi előrejelzések megbízhatónak tűnnek. Mindamellett a költségvetési kiigazítást veszélyeztető negatív kockázatok összességében fennmaradnak, különösen a kiigazítási pályának a későbbi évek alatt történő végrehajtása tekintetében. |
| --- | --- |

6.

A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007 tekintetében nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, ezután azonban az előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. Fennáll annak a kockázata, hogy a szociális kiadások arányának tervezett csökkenése nem érhető el további, a programban nem ismertetett intézkedések nélkül. Az aktualizált program is kimondja, további reformokra van szükség a munkaerőpiacon és a társadalombiztosításban. Ezenfelül bizonyos kockázat ered a társasági adó 2008-ra tervezett reformjából is. Ekképpen előfordulhat, hogy a társasági adóból származó bevételek esetleges csökkenését további kiadás-visszafogással kell ellensúlyozni. Az említett reformot leszámítva a bevételi előrejelzések megbízhatónak tűnnek. Mindamellett a költségvetési kiigazítást veszélyeztető negatív kockázatok összességében fennmaradnak, különösen a kiigazítási pályának a későbbi évek alatt történő végrehajtása tekintetében.

| 7. | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmas arra, hogy 2006-ig, a Tanács által megszabott határidő előtt egy évvel megszüntesse a túlzott hiányt. Ezenkívül a 2007 után bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben, noha 2008 vonatkozásában fennállnak bizonyos kockázatok. A túlzott hiány megszüntetését követő években a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét – főként 2008-ban – erősíteni kell annak érdekében, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. 2008-ban, amikor gazdaságilag „kedvező időszakok ”várhatók, nem tervezik a strukturális egyenleg javítását. A szükséges strukturális kiigazítási pálya követése gyakorlatilag lehetővé tenné a középtávú célkitűzés programidőszakbeli megvalósítását. |
| --- | --- |

7.

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmas arra, hogy 2006-ig, a Tanács által megszabott határidő előtt egy évvel megszüntesse a túlzott hiányt. Ezenkívül a 2007 után bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben, noha 2008 vonatkozásában fennállnak bizonyos kockázatok. A túlzott hiány megszüntetését követő években a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét – főként 2008-ban – erősíteni kell annak érdekében, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. 2008-ban, amikor gazdaságilag „kedvező időszakok ”várhatók, nem tervezik a strukturális egyenleg javítását. A szükséges strukturális kiigazítási pálya követése gyakorlatilag lehetővé tenné a középtávú célkitűzés programidőszakbeli megvalósítását.

| 8. | A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 67,9 %-án állt, azaz meghaladta a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaértéket. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 3,5 százalékponttal csökken. Az adósságráta a programban előre jelzettnél kedvezőtlenebbül alakulhat, tekintve a költségvetési célokat fenyegető kockázatokat és a programban feltételezett adósságcsökkentő állományalkalmazkodások bizonytalanságát. E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy az adósságráta a programidőszak alatt nem csökken elegendően a referenciaérték felé. |
| --- | --- |

8.

A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 67,9 %-án állt, azaz meghaladta a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaértéket. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 3,5 százalékponttal csökken. Az adósságráta a programban előre jelzettnél kedvezőtlenebbül alakulhat, tekintve a költségvetési célokat fenyegető kockázatokat és a programban feltételezett adósságcsökkentő állományalkalmazkodások bizonytalanságát. E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy az adósságráta a programidőszak alatt nem csökken elegendően a referenciaérték felé.

| 9. | Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Németországban közel van az EU-átlaghoz, noha a már lezajlott nyugdíjreformnak köszönhetően a nyugdíjkiadások valamelyest kisebb mértékben nőttek, mint sok más országban. Törvénytervezetet dolgoztak ki a kötelező nyugdíjkorhatár fokozatos lépésekben, 67 évre való emeléséről, 2012-től kezdődően. Noha lesznek kivételek a magasabb nyugdíjkorhatár alól, a lépés javítani fogja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. A magánnyugdíj-takarékossági megoldások továbbfejlesztése kedvező hatással járna a nyugdíjjövedelmekre. A kiinduló költségvetési egyenleg még a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. Sőt, a bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Németország összességében közepes kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

9.

Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Németországban közel van az EU-átlaghoz, noha a már lezajlott nyugdíjreformnak köszönhetően a nyugdíjkiadások valamelyest kisebb mértékben nőttek, mint sok más országban. Törvénytervezetet dolgoztak ki a kötelező nyugdíjkorhatár fokozatos lépésekben, 67 évre való emeléséről, 2012-től kezdődően. Noha lesznek kivételek a magasabb nyugdíjkorhatár alól, a lépés javítani fogja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. A magánnyugdíj-takarékossági megoldások továbbfejlesztése kedvező hatással járna a nyugdíjjövedelmekre. A kiinduló költségvetési egyenleg még a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. Sőt, a bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Németország összességében közepes kockázattal szembesül.

| 10. | A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig nem veszik kifejezetten figyelembe a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. A társasági adó 2008. évi reformja és az egészségügyi reform mindkét programban szerepel. Ezenkívül a szövetségi rendszer reformjának második szakaszában mindkét program felül kívánja vizsgálni a kormányzat szintjei közötti kapcsolatokat annak érdekében, hogy fokozza az egyes területek elszámoltathatóságát. A stabilitási program ebben az összefüggésben felismeri továbbá egy olyan intézményi keret kiépítésének szükségességét, amely a kormányzat valamennyi szintjén biztosítaná a költségvetési fegyelmet és korán fellépne a felmerülő költségvetési válsághelyzetekkel szemben. |
| --- | --- |

10.

A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig nem veszik kifejezetten figyelembe a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. A társasági adó 2008. évi reformja és az egészségügyi reform mindkét programban szerepel. Ezenkívül a szövetségi rendszer reformjának második szakaszában mindkét program felül kívánja vizsgálni a kormányzat szintjei közötti kapcsolatokat annak érdekében, hogy fokozza az egyes területek elszámoltathatóságát. A stabilitási program ebben az összefüggésben felismeri továbbá egy olyan intézményi keret kiépítésének szükségességét, amely a kormányzat valamennyi szintjén biztosítaná a költségvetési fegyelmet és korán fellépne a felmerülő költségvetési válsághelyzetekkel szemben.

| 11. | Az államháztartási területen tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

11.

Az államháztartási területen tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| 12. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (2). |
| --- | --- |

12.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (2).

A Tanács összességében úgy véli, hogy az aktualizált program összhangban van a túlzott hiány 2006-ban — a Tanács által megszabott határidő előtt egy évvel — történő kiigazításával, a következő években pedig némi előrehaladás várható a középtávú célkitűzés irányába. A költségvetési célok elérésének azonban vannak kockázatai.

A fenti értékelés alapján a Tanács felkéri Németországot arra, hogy:

| i. | A gazdaságilag „kedvező időszakok ”nyújtotta előnyöket kihasználva erősítse a strukturális kiigazítást 2008-ban, többek között bármilyen többletbevételnek a hiány csökkentése érdekében történő felhasználása által, ezt követően pedig folytassa a költségvetési konszolidációt a középtávú célkitűzés irányában, azáltal, hogy szoros ellenőrzése alatt tartja a kiadásokat, és eközben biztosítja, hogy a társasági adó bejelentett reformja nem teszi kockára a költségvetési konszolidációt; |
| --- | --- |

i.

A gazdaságilag „kedvező időszakok ”nyújtotta előnyöket kihasználva erősítse a strukturális kiigazítást 2008-ban, többek között bármilyen többletbevételnek a hiány csökkentése érdekében történő felhasználása által, ezt követően pedig folytassa a költségvetési konszolidációt a középtávú célkitűzés irányában, azáltal, hogy szoros ellenőrzése alatt tartja a kiadásokat, és eközben biztosítja, hogy a társasági adó bejelentett reformja nem teszi kockára a költségvetési konszolidációt;

| ii. | Az adósságszint és a nyugdíjkiadások előre jelzett emelkedése miatt a középtávú célkitűzés elérésével és, különösen az egészségügyben, reformok végrehajtásával javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

ii.

Az adósságszint és a nyugdíjkiadások előre jelzett emelkedése miatt a középtávú célkitűzés elérésével és, különösen az egészségügyben, reformok végrehajtásával javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát;

| iii. | Javítsa a költségvetési keretet annak érdekében, hogy a kormányzat összes szintjén erősítse a költségvetési fegyelmet, különösen a szövetségi rendszer reformjának második szakaszára vonatkozó tervek végrehajtása révén. |
| --- | --- |

iii.

Javítsa a költségvetési keretet annak érdekében, hogy a kormányzat összes szintjén erősítse a költségvetési fegyelmet, különösen a szövetségi rendszer reformjának második szakaszára vonatkozó tervek végrehajtása révén.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2006. november | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 | 1 | 1 |
| BIZ 2006. november | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | — | — |
| SP 2006. február | 0,9 | 1 | 1 | 1 | 1 | — |
| HICP infláció
  (%) | SP 2006. november | — | — | — | — | — | — |
| BIZ 2006. november | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | — | — |
| SP 2006. február | — | — | — | — | — | — |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. november (3) | – 1,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,0 |
| BIZ 2006. november (7) | – 1,3 | – 0,2 | – 0,4 | 0,1 | — | — |
| SP 2006. február (3) | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 | — |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november | – 3,2 | – 2,1 | – 1 | – 1 | – 1 | – |
| BIZ 2006. november | – 3,2 | – 2,3 | – 1,6 | – 1,2 | — | — |
| SP 2006. február | – 3,3 | – 3,3 | – 2 | – 2 | – 1 | — |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november | – 0,5 | | 1 | 1 | 1 | 2 |
| BIZ 2006. november | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | — | — |
| SP 2006. február | – 0,5 | – | | 1 | 1 | — |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november (3) | – 2,6 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| BIZ 2006. november | – 2,6 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| SP 2006. február (3) | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Strukturális egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | SP 2006. november (5) | – 2,7 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| BIZ 2006. november (6) | – 2,7 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| SP 2006. február | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 | 65 | 64 |
| BIZ 2006. november | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | — | — |
| SP 2006. február | 67 | 69 | 68 | 68 | 67 | — |
| Forrás:


  Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2006. november

0,9

2,3

1,4

1 Formula

1 Formula

1 Formula

BIZ 2006. november

0,9

2,4

1,4

2,0

—

—

SP 2006. február

0,9

1 Formula

1

1 Formula

1 Formula

—

HICP infláció

(%)

SP 2006. november

—

—

—

—

—

—

BIZ 2006. november

1,9

1,8

2,2

1,2

—

—

SP 2006. február

—

—

—

—

—

—

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2006. november (3)

– 1,2

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0,0

0,0

BIZ 2006. november (7)

– 1,3

– 0,2

– 0,4

0,1

—

—

SP 2006. február (3)

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

—

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. november

– 3,2

– 2,1

– 1 Formula

– 1 Formula

– 1

– Formula

BIZ 2006. november

– 3,2

– 2,3

– 1,6

– 1,2

—

—

SP 2006. február

– 3,3

– 3,3

– 2 Formula

– 2

– 1 Formula

—

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. november

– 0,5

Formula

1

1

1 Formula

2

BIZ 2006. november

– 0,5

0,4

1,1

1,5

—

—

SP 2006. február

– 0,5

– Formula

Formula

1 Formula

1 Formula

—

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. november (3)

– 2,6

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

BIZ 2006. november

– 2,6

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

SP 2006. február (3)

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Strukturális egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

SP 2006. november (5)

– 2,7

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

BIZ 2006. november (6)

– 2,7

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

SP 2006. február

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2006. november

67,9

67,9

67

66 Formula

65 Formula

64 Formula

BIZ 2006. november

67,9

67,8

67,7

67,3

—

—

SP 2006. február

67 Formula

69

68 Formula

68

67

—

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet.Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A program nem szolgáltat adatot a HICP-inflációról, a szociális juttatások összességéről, az állományalkalmazkodásokról, valamint a munkavállalók kompenzációjáról és az adóbevételek bontásáról, amelyeket elkülönítve adtak meg a Bizottság számára.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(4)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz).

(5)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,1%-a 2005-ben, hiánycsökkentők).

(6)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzése szerint (a GDP 0,1 %-a 2005-ben, hiánycsökkentők).

(7)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 1,2%-os, 1,3%-os, 1,4%-os és 1,4%-os becsült potenciális növekedés alapján.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/9

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Görögország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2007/C 70/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Görögország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját (2)
   (3). |
| --- | --- |

1.

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Görögország 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját (2)
   (3).

| 2. | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP éves növekedése nagyjából állandóan 4 % körül lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2006 és 2007 esetében megalapozott, azt követően – mikor a növekedés várható alakulása kissé felfelé torzítottnak tűnik – pedig optimista növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzései a programidőszak későbbi éveit tekintve alacsonynak tűnnek. |
| --- | --- |

2.

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP éves növekedése nagyjából állandóan 4 % körül lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2006 és 2007 esetében megalapozott, azt követően – mikor a növekedés várható alakulása kissé felfelé torzítottnak tűnik – pedig optimista növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzései a programidőszak későbbi éveit tekintve alacsonynak tűnnek.

| 3. | 2006 tekintetében a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése és az új változat szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 2,6 %-a lesz, amely teljesen megegyezik a stabilitási program előző változatában meghatározott célkitűzéssel. Az összkiadások megfelelnek a 2006-os költségvetésben meghatározott célkitűzésnek. Míg a kiadások főbb kategóriái esetében meghatározott célkitűzéseket nagyjából elérték, a nem természetbeni szociális kiadások csökkentése révén kompenzálták az állami beruházásoknak a GDP 0,5 %-át kitevő túllépését. Az összbevétel kicsit magasabb volt a vártnál. Az egyszeri intézkedéseket részben az év közepén végrehajtott, többek között az üzemanyagot és a cigarettát terhelő jövedéki adó emelésére, valamint a mobiltelefonos szolgáltatásokra kivetett adótartalom növelésére irányuló állandó intézkedésekkel helyettesítették. Az ezen állandó intézkedések révén befolyt bevétel kompenzálta az egyszeri bevételek csökkenését, amely a GDP 2006. évi költségvetésben meghatározott 0,6 %-áról 0,4 %-ra esett vissza. |
| --- | --- |

3.

2006 tekintetében a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése és az új változat szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 2,6 %-a lesz, amely teljesen megegyezik a stabilitási program előző változatában meghatározott célkitűzéssel. Az összkiadások megfelelnek a 2006-os költségvetésben meghatározott célkitűzésnek. Míg a kiadások főbb kategóriái esetében meghatározott célkitűzéseket nagyjából elérték, a nem természetbeni szociális kiadások csökkentése révén kompenzálták az állami beruházásoknak a GDP 0,5 %-át kitevő túllépését. Az összbevétel kicsit magasabb volt a vártnál. Az egyszeri intézkedéseket részben az év közepén végrehajtott, többek között az üzemanyagot és a cigarettát terhelő jövedéki adó emelésére, valamint a mobiltelefonos szolgáltatásokra kivetett adótartalom növelésére irányuló állandó intézkedésekkel helyettesítették. Az ezen állandó intézkedések révén befolyt bevétel kompenzálta az egyszeri bevételek csökkenését, amely a GDP 2006. évi költségvetésben meghatározott 0,6 %-áról 0,4 %-ra esett vissza.

| 4. | A program költségvetési stratégiája a túlzott hiány 2006-ig történő megszüntetését tűzi ki célul. Azt követően az államháztartási hiány a tervek szerint tovább csökken a programidőszak alatt, a GDP 1,2 %-ára 2009-re. A 2006–2009 közötti, a GDP 1,5 százalékponttal megfelelő mértékű hiánycsökkenés majdnem egyenlően köszönhető a bevétel-növekedésnek és a kiadáscsökkentésnek. Az összbevétel a bevételi oldalon a várakozások szerint GDP-arányosan 0,75 százalékpontot növekszik, főként a közvetett adók és a társadalombiztosítási hozzájárulások miatt. A kiadási oldalon az összkiadás az előrejelzések szerint a GDP 0,75 százalékpontot megfelelő mértékben csökken ugyanezen időszak alatt, amelyből 0,5 százalékpontnyit az alacsonyabb kamatkifizetések okoznak. Következésképpen az elsődleges kiadások csökkenése a várakozások szerint csak 0,25 százalékpontot tesz majd ki. A szociális kiadások a tervek szerint a GDP 0,5 százalékpontnyit megfelelő mértékben nőnek, amelyet nagyban kompenzál az egyéb kiadási kategóriákban – főleg a kollektív fogyasztás területén – bekövetkező, 0,75 százalékpontot elérő csökkenés. Az elsődleges többlet mintegy 1 százalékponttal nő a programidőszak alatt és 2009-re eléri a GDP majdnem 3 %-át. Bár az előző programmal összehasonlítva a 2006–2008-as célkitűzések ugyanolyan makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából változatlanok maradtak, a 2006-os kiigazítás jelentősebb, mivel a 2005-ös hiány (a GDP 5,2 %-a) magasabb a 2005. decemberi változatban előre jelzettnél (a GDP 4,3 %-a). |
| --- | --- |

4.

A program költségvetési stratégiája a túlzott hiány 2006-ig történő megszüntetését tűzi ki célul. Azt követően az államháztartási hiány a tervek szerint tovább csökken a programidőszak alatt, a GDP 1,2 %-ára 2009-re. A 2006–2009 közötti, a GDP 1,5 százalékponttal megfelelő mértékű hiánycsökkenés majdnem egyenlően köszönhető a bevétel-növekedésnek és a kiadáscsökkentésnek. Az összbevétel a bevételi oldalon a várakozások szerint GDP-arányosan 0,75 százalékpontot növekszik, főként a közvetett adók és a társadalombiztosítási hozzájárulások miatt. A kiadási oldalon az összkiadás az előrejelzések szerint a GDP 0,75 százalékpontot megfelelő mértékben csökken ugyanezen időszak alatt, amelyből 0,5 százalékpontnyit az alacsonyabb kamatkifizetések okoznak. Következésképpen az elsődleges kiadások csökkenése a várakozások szerint csak 0,25 százalékpontot tesz majd ki. A szociális kiadások a tervek szerint a GDP 0,5 százalékpontnyit megfelelő mértékben nőnek, amelyet nagyban kompenzál az egyéb kiadási kategóriákban – főleg a kollektív fogyasztás területén – bekövetkező, 0,75 százalékpontot elérő csökkenés. Az elsődleges többlet mintegy 1 százalékponttal nő a programidőszak alatt és 2009-re eléri a GDP majdnem 3 %-át. Bár az előző programmal összehasonlítva a 2006–2008-as célkitűzések ugyanolyan makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából változatlanok maradtak, a 2006-os kiigazítás jelentősebb, mivel a 2005-ös hiány (a GDP 5,2 %-a) magasabb a 2005. decemberi változatban előre jelzettnél (a GDP 4,3 %-a).

| 5. | A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 3,5 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 1,75 %-át kitevő hiányra javul a programidőszak végén (2009-ben). A stabilitási program előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót, illetve strukturális többletet határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a program azonban nem kíván elérni a programidőszakban. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő strukturális hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát. |
| --- | --- |

5.

A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 3,5 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 1,75 %-át kitevő hiányra javul a programidőszak végén (2009-ben). A stabilitási program előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót, illetve strukturális többletet határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a program azonban nem kíván elérni a programidőszakban. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő strukturális hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát.

| 6. | A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007-ig nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, azt követően azonban a programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. A program különösen 2008 és 2009 tekintetében nem ad megfelelő tájékoztatást a tervezett intézkedésekről, és optimista makrogazdasági forgatókönyvet vesz alapul. Az elmúlt évek tapasztalatait alapul véve, bár nem volt csúszás az elmúlt két évben, nem zárható ki a programidőszak alatti túlköltekezés, míg elmaradhatnak a bevételek, amennyiben a közzétett, adókijátszás elleni intézkedések nem bizonyulnak hatékonynak. |
| --- | --- |

6.

A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007-ig nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, azt követően azonban a programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. A program különösen 2008 és 2009 tekintetében nem ad megfelelő tájékoztatást a tervezett intézkedésekről, és optimista makrogazdasági forgatókönyvet vesz alapul. Az elmúlt évek tapasztalatait alapul véve, bár nem volt csúszás az elmúlt két évben, nem zárható ki a programidőszak alatti túlköltekezés, míg elmaradhatnak a bevételek, amennyiben a közzétett, adókijátszás elleni intézkedések nem bizonyulnak hatékonynak.

| 7. | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmas arra, hogy 2006-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. Úgy tűnik azonban, hogy a költségvetési irányvonal a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén nem nyújt elegendő biztonsági tartalékot a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Görögország a túlzott hiány megszüntetését követő években várhatóan továbbra is kedvező időszakokkal szembesül. Ezen értékelés alapján a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme különösen 2007-et követően megerősítésre szorul ahhoz, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. |
| --- | --- |

7.

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmas arra, hogy 2006-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. Úgy tűnik azonban, hogy a költségvetési irányvonal a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén nem nyújt elegendő biztonsági tartalékot a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Görögország a túlzott hiány megszüntetését követő években várhatóan továbbra is kedvező időszakokkal szembesül. Ezen értékelés alapján a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme különösen 2007-et követően megerősítésre szorul ahhoz, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb.

| 8. | A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 104 %-át, azaz jóval meghaladta a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaértéket. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt fokozatosan a GDP mintegy 13 százalékpontjával csökken, míg az állományalkalmazkodás csökkenése 2007-től felgyorsul. Az optimista növekedési előrejelzéseket, valamint a fent említett költségvetési hiánycélokhoz kapcsolódó kockázatot tekintve az adósságráta 2007 után a program előrejelzésénél kedvezőtlenebbül alakulhat. E kockázatértékelés alapján azonban úgy tűnik, hogy az adósságráta a programidőszak alatt elegendően csökken a referenciaérték felé. |
| --- | --- |

8.

A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 104 %-át, azaz jóval meghaladta a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaértéket. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt fokozatosan a GDP mintegy 13 százalékpontjával csökken, míg az állományalkalmazkodás csökkenése 2007-től felgyorsul. Az optimista növekedési előrejelzéseket, valamint a fent említett költségvetési hiánycélokhoz kapcsolódó kockázatot tekintve az adósságráta 2007 után a program előrejelzésénél kedvezőtlenebbül alakulhat. E kockázatértékelés alapján azonban úgy tűnik, hogy az adósságráta a programidőszak alatt elegendően csökken a referenciaérték felé.

| 9. | Bizonytalan az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Görögországban, mivel nem áll rendelkezésre nyugdíjkiadásokra vonatkozó hosszú távú előrejelzés, bár a Görögország 2002-es aktualizált stabilitási programjában szereplő legfrissebb adatok alapján valószínűleg jóval meghaladja az uniós átlagot, hosszú távon pedig a nyugdíjkiadások tekintélyes GDP arányos növekedése várható. A kiinduló költségvetési egyenleg – noha 2005-höz képest javult – a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is még mindig nagy kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. Továbbá a bruttó adósság jelenlegi szintje jóval meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket, csökkentéséhez pedig hosszú időn keresztül magas elsődleges többletet kell elérni. Az államháztartás tervek szerinti konszolidációja, valamint az elöregedéssel kapcsolatos kiadások valószínűleg jelentős növekedésének megállítása céljából hozott sürgős reformintézkedések hozzájárulnának az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Görögország összességében magas kockázattal szembesül. Javítaná a hosszú távú fenntarthatóságra vonatkozó értékelés megbízhatóságát, ha rendelkezésre állnának a nyugdíjkiadásokra vonatkozó hosszú távú előrejelzések. |
| --- | --- |

9.

Bizonytalan az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Görögországban, mivel nem áll rendelkezésre nyugdíjkiadásokra vonatkozó hosszú távú előrejelzés, bár a Görögország 2002-es aktualizált stabilitási programjában szereplő legfrissebb adatok alapján valószínűleg jóval meghaladja az uniós átlagot, hosszú távon pedig a nyugdíjkiadások tekintélyes GDP arányos növekedése várható. A kiinduló költségvetési egyenleg – noha 2005-höz képest javult – a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is még mindig nagy kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. Továbbá a bruttó adósság jelenlegi szintje jóval meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket, csökkentéséhez pedig hosszú időn keresztül magas elsődleges többletet kell elérni. Az államháztartás tervek szerinti konszolidációja, valamint az elöregedéssel kapcsolatos kiadások valószínűleg jelentős növekedésének megállítása céljából hozott sürgős reformintézkedések hozzájárulnának az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Görögország összességében magas kockázattal szembesül. Javítaná a hosszú távú fenntarthatóságra vonatkozó értékelés megbízhatóságát, ha rendelkezésre állnának a nyugdíjkiadásokra vonatkozó hosszú távú előrejelzések.

| 10. | A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig — 2007 kivételével — nem veszik kifejezetten figyelembe a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései azonban láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. A nemzeti reformprogram végrehajtási jelentésében tervezett 2007-es intézkedések és fellépések többségét láthatóan belefoglalták a 2007. évi költségvetési törvénybe, még ha az intézkedésekre és végrehatásukra vonatkozó részletes leírás hiánya miatt bizonyos kétségek merülnek is fel a költségvetési hatással kapcsolatban. |
| --- | --- |

10.

A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig — 2007 kivételével — nem veszik kifejezetten figyelembe a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései azonban láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. A nemzeti reformprogram végrehajtási jelentésében tervezett 2007-es intézkedések és fellépések többségét láthatóan belefoglalták a 2007. évi költségvetési törvénybe, még ha az intézkedésekre és végrehatásukra vonatkozó részletes leírás hiánya miatt bizonyos kétségek merülnek is fel a költségvetési hatással kapcsolatban.

| 11. | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

11.

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| 12. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (4). |
| --- | --- |

12.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (4).

A Tanács úgy véli, hogy jelentős költségvetési konszolidációt követően, valamint az erőteljes növekedést ígérő kilátások alapján a program biztosítja a túlzott hiány 2006-ig történő megszüntetését, és eredményeket hoz a középtávú célkitűzés megvalósításában. A középtávú célkitűzés azonban nem valósul meg a programidőszak alatt. A kamatteher jelentős csökkenésén is alapuló konszolidáció bizonyos kockázatoknak van kitéve, mivel a különleges intézkedéseket csak részben nevezték meg 2007 után.

A fenti értékelés alapján Görögországot felkérik arra, hogy:

| i. | a kedvező időszakokat figyelembe véve, a túlzott hiány korrekcióját követően fokozza a középtávú célkitűzés felé ható kiigazítást és biztosítsa, hogy megfelelően csökkenjen az adósság/GDP-arány; |
| --- | --- |

i.

a kedvező időszakokat figyelembe véve, a túlzott hiány korrekcióját követően fokozza a középtávú célkitűzés felé ható kiigazítást és biztosítsa, hogy megfelelően csökkenjen az adósság/GDP-arány;

| ii. | javítsa tovább a költségvetési eljárást, még inkább fokozva annak áttekinthetőségét, hosszabb távú perspektívájú költségvetési stratégiát részletezve, illetve eredményesen végrehajtva az elsődleges kiadások nyomon követésének és ellenőrzésének mechanizmusait. |
| --- | --- |

ii.

javítsa tovább a költségvetési eljárást, még inkább fokozva annak áttekinthetőségét, hosszabb távú perspektívájú költségvetési stratégiát részletezve, illetve eredményesen végrehajtva az elsődleges kiadások nyomon követésének és ellenőrzésének mechanizmusait.

| iii. | az igen magas adósságszint és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett növekedése fényében javítson az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságán, a középtávú célkitűzés elérése, az állami nyugdíjkiadások és az egészségügyi kiadások ellenőrzés alatt tartása, valamint az ambiciózus reformok határozott végrehajtása révén, és haladéktalanul dolgozza ki a nyugdíjkiadásokra vonatkozó hosszú távú előrejelzést. |
| --- | --- |

iii.

az igen magas adósságszint és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett növekedése fényében javítson az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságán, a középtávú célkitűzés elérése, az állami nyugdíjkiadások és az egészségügyi kiadások ellenőrzés alatt tartása, valamint az ambiciózus reformok határozott végrehajtása révén, és haladéktalanul dolgozza ki a nyugdíjkiadásokra vonatkozó hosszú távú előrejelzést.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2006. december | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 |
| BIZ 2006. november | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | nincs adat |
| SP 2005. december | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2006. december | 3,5 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | 2,6 |
| BIZ 2006. november | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | nincs adat |
| SP 2005. december | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. december (5) | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 |
| BIZ 2006. november (9) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | nincs adat |
| SP 2005. december (5) | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december | – 5,2 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 |
| BIZ 2006. november | – 5,2 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,4 | nincs adat |
| SP 2005. december | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december | – 0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 |
| BIZ 2006. november | – 0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | nincs adat |
| SP 2005. december | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december (5) | – 5,6 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| BIZ 2006. november | – 5,9 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,1 | nincs adat |
| SP 2005. december (5) | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | SP 2006. december (7) | – 5,6 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| BIZ 2006. november (8) | – 5,9 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,1 | nincs adat |
| SP 2005. december | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 |
| BIZ 2006. november | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | nincs adat |
| SP 2005. december | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | nincs adat |
| Forrás:

  Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ), a Bizottság szolgálatainak számításai |

2005

2006

2007

2008

2009

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2006. december

3,7

4,0

3,9

4,0

4,1

BIZ 2006. november

3,7

3,8

3,7

3,7

nincs adat

SP 2005. december

3,6

3,8

3,8

4,0

nincs adat

HICP-infláció

(%)

SP 2006. december

3,5

3,3

3,0

2,8

2,6

BIZ 2006. november

3,5

3,3

3,3

3,3

nincs adat

SP 2005. december

3,5

3,2

3,0

2,7

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2006. december (5)

0,9

1,0

0,9

1,1

1,5

BIZ 2006. november (9)

1,5

1,5

1,5

1,8

nincs adat

SP 2005. december (5)

1,1

1,1

1,1

1,5

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december

– 5,2

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

BIZ 2006. november

– 5,2

– 2,6

– 2,6

– 2,4

nincs adat

SP 2005. december

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december

– 0,4

2,0

2,0

2,4

2,9

BIZ 2006. november

– 0,4

2,0

1,8

1,7

nincs adat

SP 2005. december

0,9

2,3

2,4

2,8

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december (5)

– 5,6

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

BIZ 2006. november

– 5,9

– 3,3

– 3,3

– 3,1

nincs adat

SP 2005. december (5)

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

nincs adat

Strukturális egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

SP 2006. december (7)

– 5,6

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

BIZ 2006. november (8)

– 5,9

– 3,7

– 3,3

– 3,1

nincs adat

SP 2005. december

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2006. december

107,5

104,1

100,1

95,9

91,3

BIZ 2006. november

107,5

104,8

101,0

96,4

nincs adat

SP 2005. december

107,9

104,8

101,1

96,8

nincs adat

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ), a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.2.8., az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az aktualizált változatot a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidőt követő két hét elteltével nyújtották be.

(3)  A görög hatóságok olyan új GDP-adatokat továbbítottak az Eurostatnak az 1995–2005 közötti időszakra vonatkozóan, amelyek a GDP-szintek hirtelen felfelé módosítását tükrözik. Erre a módosításra az Eurostat statisztikai gyakorlatának való megfelelés rendszeres értékelésének keretében került sor. Az Eurostat jelenleg is folytatja ezen adatok felülvizsgálatát. Az aktualizált görög stabilitási program és annak értékelése felül nem vizsgált GDP-adatokon alapul. Az Eurostat visszavonta a korábbi görög költségvetési adatokkal kapcsolatos fenntartásait.

(4)  Hiányoznak különösen a feladatkör szerinti bontású államháztartási kiadásokra, a hosszú távú fenntarthatóságra és a potenciális GDP növekedéshez való hozzájárulásokra vonatkozó adatok.

(5)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(6)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz).

(7)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,4%-a 2006-ban).

(8)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint (a GDP 0,4%-a 2006-ban).

(9)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 3,7%-os, 3,8%-os, 3,6%-os és 3,5%-os becsült potenciális növekedés alapján.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ), a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/13

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Franciaország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2007/C 70/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Franciaország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

1.

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Franciaország 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| 2. | A program két különböző forgatókönyvet ad meg a makrogazdaság és a költségvetés alakulásáról: „alsó ”és „felső ”forgatókönyvet. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésével összhangban lévő „alsó ”forgatókönyv tekinthető a költségvetés alakulását értékelő referencia-forgatókönyvnek. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott feltételezéseken alapul, noha 2006 vonatkozásában kissé felfelé torzít. A forgatókönyv alapján a reál-GDP növekedése évente 2,25 %-kal nő a programidőszak alatt. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik. |
| --- | --- |

2.

A program két különböző forgatókönyvet ad meg a makrogazdaság és a költségvetés alakulásáról: „alsó ”és „felső ”forgatókönyvet. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésével összhangban lévő „alsó ”forgatókönyv tekinthető a költségvetés alakulását értékelő referencia-forgatókönyvnek. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott feltételezéseken alapul, noha 2006 vonatkozásában kissé felfelé torzít. A forgatókönyv alapján a reál-GDP növekedése évente 2,25 %-kal nő a programidőszak alatt. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik.

| 3. | A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 2,7 %-a lesz, szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 2,9 %-ának megfelelő céllal (és a 2005-ben a GDP 2,9 %-át kitevő hiánnyal). Noha a GDP-növekedési feltételezések a program előző és jelenlegi változatában megegyeznek – 2 és 2,5 % közé esnek – a növekedés összetétele a jelenlegi változatban inkább adótartalmú, mivel magasabb magánfogyasztásra épül. A hiány tekintetében várt javulás támogatja a) a GDP-növekedés gyorsulása (1,2 %-ról mintegy 2 %-ra), ami megnöveli a bevételeket (mintegy 5 milliárd euróval, azaz GDP-arányosan 0,3 százalékponttal), és b) a kiadási ütem lassulása. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 2,7 %-a lesz, szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 2,9 %-ának megfelelő céllal (és a 2005-ben a GDP 2,9 %-át kitevő hiánnyal). Noha a GDP-növekedési feltételezések a program előző és jelenlegi változatában megegyeznek – 2 és 2,5 % közé esnek – a növekedés összetétele a jelenlegi változatban inkább adótartalmú, mivel magasabb magánfogyasztásra épül. A hiány tekintetében várt javulás támogatja a) a GDP-növekedés gyorsulása (1,2 %-ról mintegy 2 %-ra), ami megnöveli a bevételeket (mintegy 5 milliárd euróval, azaz GDP-arányosan 0,3 százalékponttal), és b) a kiadási ütem lassulása.

| 4. | A program a francia hatóságok nagy ívű „nemzeti adósságcsökkentési ”stratégiájának része, és többéves, 2010-re nulla hiányt és a GDP 60 %-a alatti adósságszintet előirányzó adósságcsökkentési tervként mutatják be. A program a 2006-ban a GDP 2,7 %-át (2007-ben 2,5 %-át) kitevő infláció 2010-re a GDP 0 %-ára történő folyamatos csökkentését tervezi, ami azonban a későbbi évekre összpontosít, és összességében 2,7 százalékpontos GDP-arányos csökkenést jelent. A 2006-ban a GDP 0,1 %-át kitevő elsődleges hiány 2007-től többletbe fordulna és 2010-re elérné a GDP 2,5 %-át. A tervezett költségvetési konszolidáció a kiadási oldalra összpontosít: olyan többéves célszámokat határoz meg az államháztartási kiadások növekedésére, amelyek az (elsődleges) kiadás/GDP-arány közel 3 százalékpontos csökkenését hoznák a programidőszak alatt. A program előző változatával összehasonlítva az új változat lényegében ugyanolyan makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából ugyanazt a költségvetési kiigazítást tervezi. |
| --- | --- |

4.

A program a francia hatóságok nagy ívű „nemzeti adósságcsökkentési ”stratégiájának része, és többéves, 2010-re nulla hiányt és a GDP 60 %-a alatti adósságszintet előirányzó adósságcsökkentési tervként mutatják be. A program a 2006-ban a GDP 2,7 %-át (2007-ben 2,5 %-át) kitevő infláció 2010-re a GDP 0 %-ára történő folyamatos csökkentését tervezi, ami azonban a későbbi évekre összpontosít, és összességében 2,7 százalékpontos GDP-arányos csökkenést jelent. A 2006-ban a GDP 0,1 %-át kitevő elsődleges hiány 2007-től többletbe fordulna és 2010-re elérné a GDP 2,5 %-át. A tervezett költségvetési konszolidáció a kiadási oldalra összpontosít: olyan többéves célszámokat határoz meg az államháztartási kiadások növekedésére, amelyek az (elsődleges) kiadás/GDP-arány közel 3 százalékpontos csökkenését hoznák a programidőszak alatt. A program előző változatával összehasonlítva az új változat lényegében ugyanolyan makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából ugyanazt a költségvetési kiigazítást tervezi.

| 5. | A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 2,5 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 0,25 %-át kitevő többletre javul a programidőszak végén (2010-ben). A stabilitási program előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú célkitűzésként, amelyet 2010-re szándékoznak elérni. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát. |
| --- | --- |

5.

A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 2,5 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 0,25 %-át kitevő többletre javul a programidőszak végén (2010-ben). A stabilitási program előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú célkitűzésként, amelyet 2010-re szándékoznak elérni. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát.

| 6. | A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai a közeljövő tekintetében (2008-ig) nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, a program vége felé azonban az előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. A közeljövőt tekintve a kiigazítás főként az állami szintű kiadások szigorúbb ellenőrzésére épül, amit támogat még az új költségvetési rendről szóló organikus törvény (2) fokozatos végrehajtása és a korszerűsítési vizsgálatok eredménye; a kiigazítás megalapozottnak tűnik, noha a helyi önkormányzatok kiadási tendenciái kockázati tényezőt jelentenek. A későbbi éveket tekintve veszélybe kerülhet az előirányzott erőteljes kiigazítás teljes megvalósítása. A tervezett szigorú megszorítások várhatóan a programban nem részletezett intézkedéseket tesznek majd szükségessé, még abban az esetben is, ha az állami szintű kiadási normák megfelelően teljesülnek. Általánosabban, a francia költségvetési konszolidáció központi elemét adó államháztartási kiadási korlátok betartásával kapcsolatos múltbeli eredmények a végrehajtó mechanizmusok hiányával — főként a helyi önkormányzatok tekintetében — párosulva a negatív kockázatokat erősítik. Mechanizmusokat alakítottak ki a közkiadásokért felelősök közötti párbeszéd fejlesztésére a valamennyi szintű kiadás jobb ellenőrzése érdekében. |
| --- | --- |

6.

A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai a közeljövő tekintetében (2008-ig) nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, a program vége felé azonban az előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. A közeljövőt tekintve a kiigazítás főként az állami szintű kiadások szigorúbb ellenőrzésére épül, amit támogat még az új költségvetési rendről szóló organikus törvény (2) fokozatos végrehajtása és a korszerűsítési vizsgálatok eredménye; a kiigazítás megalapozottnak tűnik, noha a helyi önkormányzatok kiadási tendenciái kockázati tényezőt jelentenek. A későbbi éveket tekintve veszélybe kerülhet az előirányzott erőteljes kiigazítás teljes megvalósítása. A tervezett szigorú megszorítások várhatóan a programban nem részletezett intézkedéseket tesznek majd szükségessé, még abban az esetben is, ha az állami szintű kiadási normák megfelelően teljesülnek. Általánosabban, a francia költségvetési konszolidáció központi elemét adó államháztartási kiadási korlátok betartásával kapcsolatos múltbeli eredmények a végrehajtó mechanizmusok hiányával — főként a helyi önkormányzatok tekintetében — párosulva a negatív kockázatokat erősítik. Mechanizmusokat alakítottak ki a közkiadásokért felelősök közötti párbeszéd fejlesztésére a valamennyi szintű kiadás jobb ellenőrzése érdekében.

| 7. | E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2010-re megvalósítsák a középtávú célkitűzéseket. Az irányvonal azonban a programidőszak vége felé, legvalószínűbben 2009-től bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. 2007-et leszámítva a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme nagyjából összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. Noha Franciaország alig van túl a túlzott hiány megszüntetésén, a 2007-re tervezett kiigazítás GDP-arányosan a becslések szerint csupán 0,3 százalékpontot ér el, miközben a gazdasági helyzet nem nevezhető „kedvezőtlen időszaknak”, sőt, az adórugalmasság „kedvező időszakot ”jelez. |
| --- | --- |

7.

E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2010-re megvalósítsák a középtávú célkitűzéseket. Az irányvonal azonban a programidőszak vége felé, legvalószínűbben 2009-től bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. 2007-et leszámítva a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme nagyjából összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. Noha Franciaország alig van túl a túlzott hiány megszüntetésén, a 2007-re tervezett kiigazítás GDP-arányosan a becslések szerint csupán 0,3 százalékpontot ér el, miközben a gazdasági helyzet nem nevezhető „kedvezőtlen időszaknak”, sőt, az adórugalmasság „kedvező időszakot ”jelez.

| 8. | A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 64,6 %-át, azaz meghaladta a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaértéket. A program előrejelzése szerint a adósság/GDP-arány a programidőszak alatt 6,5 százalékponttal csökkenni fog. Az adósságráta a programidőszak vége felé az előre jelzettnél kedvezőtlenebbül alakulhat, tekintve 1) a költségvetési célokat fenyegető fent említett kockázatokat és 2) az átlagos múltbeli szintet meghaladó, nem stratégiai állami vagyon értékesítésének bizonytalanságát. A kockázatértékelés alapján úgy tűnik, hogy az adósságráta a programidőszak alatt elegendő mértékben csökken a referenciaérték felé. |
| --- | --- |

8.

A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 64,6 %-át, azaz meghaladta a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaértéket. A program előrejelzése szerint a adósság/GDP-arány a programidőszak alatt 6,5 százalékponttal csökkenni fog. Az adósságráta a programidőszak vége felé az előre jelzettnél kedvezőtlenebbül alakulhat, tekintve 1) a költségvetési célokat fenyegető fent említett kockázatokat és 2) az átlagos múltbeli szintet meghaladó, nem stratégiai állami vagyon értékesítésének bizonytalanságát. A kockázatértékelés alapján úgy tűnik, hogy az adósságráta a programidőszak alatt elegendő mértékben csökken a referenciaérték felé.

| 9. | Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Franciaországban valamelyest kisebb, mint az EU-átlag, mivel a már lezajlott nyugdíjreformnak köszönhetően a nyugdíjkiadások is kevésbé nőttek, mint sok más országban. A kiinduló költségvetési egyenleg – noha 2005-höz képest javult – a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is még mindig kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. Sőt, a bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. A további költségvetési konszolidáció hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságát fenyegető kockázatok csökkentéséhez, amihez jól jönne a nyugdíjreform kedvező hatásainak megőrzése és esetleg erősítése. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Franciaország összességében közepes kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

9.

Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Franciaországban valamelyest kisebb, mint az EU-átlag, mivel a már lezajlott nyugdíjreformnak köszönhetően a nyugdíjkiadások is kevésbé nőttek, mint sok más országban. A kiinduló költségvetési egyenleg – noha 2005-höz képest javult – a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is még mindig kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. Sőt, a bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. A további költségvetési konszolidáció hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságát fenyegető kockázatok csökkentéséhez, amihez jól jönne a nyugdíjreform kedvező hatásainak megőrzése és esetleg erősítése. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Franciaország összességében közepes kockázattal szembesül.

| 10. | A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a 2006. októberi francia nemzeti reformprogram általános hatását. Bár a program nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, úgy tűnik, hogy költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. A program különösen a munkaerőpiac modernizálására irányuló, ezáltal a növekedés lehetséges mértékét fokozó, valamint az ipari és kutatási szakpolitikák területén végzett innovációs intézkedéseket tartalmaz. |
| --- | --- |

10.

A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a 2006. októberi francia nemzeti reformprogram általános hatását. Bár a program nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, úgy tűnik, hogy költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. A program különösen a munkaerőpiac modernizálására irányuló, ezáltal a növekedés lehetséges mértékét fokozó, valamint az ipari és kutatási szakpolitikák területén végzett innovációs intézkedéseket tartalmaz.

| 11. | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

11.

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| 12. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (3). |
| --- | --- |

12.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (3).

A Tanács üdvözli, hogy a túlzott hiány korrekcióját követően és erőteljes bevételnövekedés mellett a program az adósságcsökkentésre helyezi a hangsúlyt és a kiadásoldalra összpontosító kiigazítás révén törekszik a középtávú cél elérésére. Megjegyzi azonban, hogy a kiigazítás időben kissé távoli, és a költségvetési célok elérésének kockázatai vannak, főként a program későbbi évei tekintetében.

A Tanács a fenti értékelés alapján az alábbiakra kéri fel Franciaországot:

| i. | az erőteljes növekedési kilátásokat és az előzetesen vártnál jobban alakuló 2006-os eredményekből eredő kedvező kiindulási helyzetet kihasználva a középtávú célkitűzés felé vezető kiigazítást a programidőszak elejére összpontosítsa, és az elkövetkező években folytasson nagyszabású strukturális kiigazítási politikát abból a célból, hogy a terveknek megfelelően 2010-re megvalósítsa a középtávú célkitűzést, ezáltal pedig csökkentse az adósságszintet és javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. Különösen a 2007-es költségvetést kell maradéktalanul és hatékonyan végrehajtani, és minden lehetőséget meg kell ragadni a strukturális kiigazítás erősítésére. |
| --- | --- |

i.

az erőteljes növekedési kilátásokat és az előzetesen vártnál jobban alakuló 2006-os eredményekből eredő kedvező kiindulási helyzetet kihasználva a középtávú célkitűzés felé vezető kiigazítást a programidőszak elejére összpontosítsa, és az elkövetkező években folytasson nagyszabású strukturális kiigazítási politikát abból a célból, hogy a terveknek megfelelően 2010-re megvalósítsa a középtávú célkitűzést, ezáltal pedig csökkentse az adósságszintet és javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. Különösen a 2007-es költségvetést kell maradéktalanul és hatékonyan végrehajtani, és minden lehetőséget meg kell ragadni a strukturális kiigazítás erősítésére.

| ii. | az államháztartás valamennyi alága vonatkozásában erősítse a kiadási szabályok figyelemmel kísérését és végrehajtását a célból, hogy biztosítsa az ambiciózus többéves kiadási korlátok betartását. |
| --- | --- |

ii.

az államháztartás valamennyi alága vonatkozásában erősítse a kiadási szabályok figyelemmel kísérését és végrehajtását a célból, hogy biztosítsa az ambiciózus többéves kiadási korlátok betartását.

A költségvetés alakulása és az előrejelzések összehasonlítása

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2006. december | 1,2 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 |
| BIZ 2006. november | 1,2 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2006. január | 1,5-2,0 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2006. december | 1,9 | 2,0 | 1,9 | 1 | 1 | 1 |
| BIZ 2006. november | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2006. január | 1,9 | 1,8 | 1 | 1 | 1 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. december (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| BIZ 2006. november (8) | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,9 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2006. január (4) | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december | – 2,9 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 |
| BIZ 2006. november | – 2,9 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,2 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2006. január | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december | – 0,2 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 |
| BIZ 2006. november | – 0,2 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2006. január | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december (4) | – 2,5 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| BIZ 2006. november | – 2,5 | – 2,3 | – 2,3 | – 1,8 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2006. január (4) | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2006. december (6) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| BIZ 2006. november (7) | – 3,1 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,8 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2006. január | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december | 66,6 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 |
| BIZ 2006. november | 66,6 | 64,7 | 63,9 | 63,3 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2006. január | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 | nincs adat |
| 0

  Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2006. december

1,2

2,0-2,5

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

BIZ 2006. november

1,2

2,2

2,3

2,1

nincs adat

nincs adat

SP 2006. január

1,5-2,0

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

nincs adat

HICP-infláció

(%)

SP 2006. december

1,9

2,0

1,9

1 Formula

1 Formula

1 Formula

BIZ 2006. november

1,9

2,0

1,8

1,9

nincs adat

nincs adat

SP 2006. január

1,9

1,8

1 Formula

1 Formula

1 Formula

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2006. december (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

BIZ 2006. november (8)

– 0,8

– 0,8

– 0,7

– 0,9

nincs adat

nincs adat

SP 2006. január (4)

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december

– 2,9

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

BIZ 2006. november

– 2,9

– 2,7

– 2,6

– 2,2

nincs adat

nincs adat

SP 2006. január

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december

– 0,2

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

BIZ 2006. november

– 0,2

– 0,1

0,0

0,4

nincs adat

nincs adat

SP 2006. január

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december (4)

– 2,5

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

BIZ 2006. november

– 2,5

– 2,3

– 2,3

– 1,8

nincs adat

nincs adat

SP 2006. január (4)

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

nincs adat

Strukturális egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2006. december (6)

– 3,0

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

BIZ 2006. november (7)

– 3,1

– 2,6

– 2,3

– 1,8

nincs adat

nincs adat

SP 2006. január

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2006. december

66,6

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

BIZ 2006. november

66,6

64,7

63,9

63,3

nincs adat

nincs adat

SP 2006. január

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

nincs adat

0

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az először 2006-ban alkalmazott új költségvetési rendről szóló organikus törvény célja a költségvetési kiadások hatékonyságának és átláthatóságának fokozása.

(3)  A program nem szolgáltat adatot a kollektív fogyasztásról, valamint (2008–2010 vonatkozásában) a rövid és hosszú távú kamatlábak alakulásáról.

(4)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(5)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz).

(6)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,5%-a 2005-ben és 0,1%-a 2006-ban; ezután a GDP 0%-a, hiánycsökkentők).

(7)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint (a GDP 0,6%-a 2005-ben, 0,2%-a 2006-ban; ezután a GDP 0%-a, hiánycsökkentők).

(8)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 2,0%-os, 2,2%-os, 2,2%-os és 2,3%-os becsült potenciális növekedés alapján.

0

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/17

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Olaszország 2006–2011 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2007/C 70/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Olaszország 2006–2011 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Olaszország 2006–2011 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| (2) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 1,6 %-ról 2007-ben először 1,3 %-ra csökken. A gazdaság növekedése ezután fokozatosan erőre kap, és 2011-ben 1,7 %-ot ér el. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése is a későbbi éveket tekintve alacsonynak tűnik. |
| --- | --- |

(2)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 1,6 %-ról 2007-ben először 1,3 %-ra csökken. A gazdaság növekedése ezután fokozatosan erőre kap, és 2011-ben 1,7 %-ot ér el. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése is a későbbi éveket tekintve alacsonynak tűnik.

| (3) | A 2006-os aktualizált stabilitási program a 2006-os hiányt a GDP 5,7 %-ára jelzi előre (2). A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésében ezzel szemben a GDP 4,7 %-a szerepel. A Bizottság szolgálatainak forgatókönyve nem veszi figyelembe a GDP 0,9 %-ának megfelelő eltérést, amelynek oka egy vasúttársaság nagy sebességű projekttel (Ferrovie dello Stato – RFI/TAV) (3) kapcsolatos adósságának elengedése, a költségvetés elfogadásának végső szakaszában hozott döntés értelmében. A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány magasabb mint a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 3,5 %-ának megfelelő érték. A GDP 1,2 %-ának megfelelő különbséget alapvetően az egyszeri intézkedések eltérő hatása (a GDP 0,8 %-a) és az Európai Bíróságnak a vállalati autókra kivetett HÉA-val kapcsolatos ítéletének tartós negatív hatása (a GDP mintegy 0,4 %-a) magyarázza. |
| --- | --- |

(3)

A 2006-os aktualizált stabilitási program a 2006-os hiányt a GDP 5,7 %-ára jelzi előre (2). A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésében ezzel szemben a GDP 4,7 %-a szerepel. A Bizottság szolgálatainak forgatókönyve nem veszi figyelembe a GDP 0,9 %-ának megfelelő eltérést, amelynek oka egy vasúttársaság nagy sebességű projekttel (Ferrovie dello Stato – RFI/TAV) (3) kapcsolatos adósságának elengedése, a költségvetés elfogadásának végső szakaszában hozott döntés értelmében. A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány magasabb mint a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 3,5 %-ának megfelelő érték. A GDP 1,2 %-ának megfelelő különbséget alapvetően az egyszeri intézkedések eltérő hatása (a GDP 0,8 %-a) és az Európai Bíróságnak a vállalati autókra kivetett HÉA-val kapcsolatos ítéletének tartós negatív hatása (a GDP mintegy 0,4 %-a) magyarázza.

| (4) | A programban szereplő költségvetési stratégia célja a túlzott hiány 2007-ig való megszüntetése (a hiány a tervek szerint a GDP 2,8 %-ára csökken) nagyrészt állandó jellegű intézkedések révén. Az államháztartás egyenlege a tervek szerint ezután folyamatosan javulni fog a programidőszak során, és végül 2011-ben a GDP 0,1 %-ának megfelelő többletbe fordul. Az elsődleges egyenleg a tervek szerint a 2006-ban a GDP 0,9 %-át kitevő hiányról 2011-re 5 %-os többletre javul. A kiigazítás 2007-ig elsősorban a bevételeken alapul, további közvetlen adókra és társadalombiztosítási járulékokra támaszkodik. A 2007 utáni időszak tekintetében az információk a tendenciáktól függő költségvetési célok eléréséhez szükséges korrekció nagyságrendjére korlátozódnak. Az előző programmal összehasonlítva a 2007 utáni célok kedvezőtlenebb makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából változatlanok maradtak, de a sokkal magasabb 2006-os kiinduló hiány miatt a 2007-es kiigazítás is lényegesen magasabb. |
| --- | --- |

(4)

A programban szereplő költségvetési stratégia célja a túlzott hiány 2007-ig való megszüntetése (a hiány a tervek szerint a GDP 2,8 %-ára csökken) nagyrészt állandó jellegű intézkedések révén. Az államháztartás egyenlege a tervek szerint ezután folyamatosan javulni fog a programidőszak során, és végül 2011-ben a GDP 0,1 %-ának megfelelő többletbe fordul. Az elsődleges egyenleg a tervek szerint a 2006-ban a GDP 0,9 %-át kitevő hiányról 2011-re 5 %-os többletre javul. A kiigazítás 2007-ig elsősorban a bevételeken alapul, további közvetlen adókra és társadalombiztosítási járulékokra támaszkodik. A 2007 utáni időszak tekintetében az információk a tendenciáktól függő költségvetési célok eléréséhez szükséges korrekció nagyságrendjére korlátozódnak. Az előző programmal összehasonlítva a 2007 utáni célok kedvezőtlenebb makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából változatlanok maradtak, de a sokkal magasabb 2006-os kiinduló hiány miatt a 2007-es kiigazítás is lényegesen magasabb.

| (5) | A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 4 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 0,25 %-át kitevő többletre javul a programidőszak végén (2011-ben). A stabilitási program előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a programidőszak végére szándékoznak elérni. A program előző változata szerint a középtávú célkitűzést nem valósították volna meg a (2009-ben véget ért) programidőszak alatt. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát. |
| --- | --- |

(5)

A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 4 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 0,25 %-át kitevő többletre javul a programidőszak végén (2011-ben). A stabilitási program előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a programidőszak végére szándékoznak elérni. A program előző változata szerint a középtávú célkitűzést nem valósították volna meg a (2009-ben véget ért) programidőszak alatt. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát.

| (6) | A költségvetés teljesítménye 2006 tekintetében a programban előre jelzettnél jobban a 2007 utáni időszakban pedig rosszabbul alakulhat. 2007 esetében a programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. A készpénzforgalmi adatok alakulása tükrében kedvező fejlemény, hogy a 2006-os hiány esetleg alacsonyabb lesz mint a GDP 5,7 %-ára előre jelzett érték, ami 2007 esetében az előre jelzettnél kedvezőbb kiindulási alapot teremt. Néhány, a 2007-es költségvetésben szereplő intézkedés eredményességéhez azonban kockázatok fűződnek. Nem lehet kizárni az államháztartást középtávon fenyegető kockázatokat, amelyek főként az ismétlődő egészségügyi túlköltekezésből erednek. Nincsenek adatok a 2007 utáni időszakra vonatkozó kiigazítási stratégiáról, ami szintén növeli a tervezett költségvetési konszolidáció kockázatait. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés teljesítménye 2006 tekintetében a programban előre jelzettnél jobban a 2007 utáni időszakban pedig rosszabbul alakulhat. 2007 esetében a programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. A készpénzforgalmi adatok alakulása tükrében kedvező fejlemény, hogy a 2006-os hiány esetleg alacsonyabb lesz mint a GDP 5,7 %-ára előre jelzett érték, ami 2007 esetében az előre jelzettnél kedvezőbb kiindulási alapot teremt. Néhány, a 2007-es költségvetésben szereplő intézkedés eredményességéhez azonban kockázatok fűződnek. Nem lehet kizárni az államháztartást középtávon fenyegető kockázatokat, amelyek főként az ismétlődő egészségügyi túlköltekezésből erednek. Nincsenek adatok a 2007 utáni időszakra vonatkozó kiigazítási stratégiáról, ami szintén növeli a tervezett költségvetési konszolidáció kockázatait.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nagyjából alkalmasnak tűnik arra, hogy 2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt, feltéve, hogy teljes körűen és eredményesen végrehajtják a költségvetési intézkedéseket. A GDP 1,25 %-ára tervezett strukturális kiigazítás kockázatokkal néz szembe. A 2006-ban az előre jelzettnél eredményesebb strukturális kiigazításra (a GDP 0,25 %-a) utaló, rendelkezésre álló adatok alapján azonban a 2007-es évben is kedvező hatások jelentkezhetnek. Előfordulhat, hogy a költségvetési irányvonal a 2010 előtt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén nem nyújt elegendő biztonsági tartalékot a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Az is előfordulhat, hogy az irányvonal elégtelennek bizonyul a középtávú célkitűzés program szerinti, programidőszakon belüli megvalósításához. A túlzott hiány megszüntetését követő években a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme összhangban lesz a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nagyjából alkalmasnak tűnik arra, hogy 2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt, feltéve, hogy teljes körűen és eredményesen végrehajtják a költségvetési intézkedéseket. A GDP 1,25 %-ára tervezett strukturális kiigazítás kockázatokkal néz szembe. A 2006-ban az előre jelzettnél eredményesebb strukturális kiigazításra (a GDP 0,25 %-a) utaló, rendelkezésre álló adatok alapján azonban a 2007-es évben is kedvező hatások jelentkezhetnek. Előfordulhat, hogy a költségvetési irányvonal a 2010 előtt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén nem nyújt elegendő biztonsági tartalékot a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Az is előfordulhat, hogy az irányvonal elégtelennek bizonyul a középtávú célkitűzés program szerinti, programidőszakon belüli megvalósításához. A túlzott hiány megszüntetését követő években a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme összhangban lesz a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb.

| (8) | A bruttó államadósság a hivatalos becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 107,6 %-át, azaz jóval meghaladta a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaértéket. A program előrejelzése szerint az adósságráta 2011-ig fokozatosan a GDP mintegy 98 %-ára csökken. Tekintve a készpénzforgalmi adatok alakulását, az adósságráta 2006-ban valószínűleg a program előrejelzésénél kedvezőbben alakul. Az adósságállomány előre jelzett alakulásával kapcsolatos kockázatok 2007-ben nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. 2007 után a kiigazítási stratégiára vonatkozó adatok hiánya növeli a tervezett adósságcsökkentés kockázatait. E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy az adósságráta a programidőszak alatt nem csökken elegendően a referenciaérték felé. |
| --- | --- |

(8)

A bruttó államadósság a hivatalos becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 107,6 %-át, azaz jóval meghaladta a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaértéket. A program előrejelzése szerint az adósságráta 2011-ig fokozatosan a GDP mintegy 98 %-ára csökken. Tekintve a készpénzforgalmi adatok alakulását, az adósságráta 2006-ban valószínűleg a program előrejelzésénél kedvezőbben alakul. Az adósságállomány előre jelzett alakulásával kapcsolatos kockázatok 2007-ben nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. 2007 után a kiigazítási stratégiára vonatkozó adatok hiánya növeli a tervezett adósságcsökkentés kockázatait. E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy az adósságráta a programidőszak alatt nem csökken elegendően a referenciaérték felé.

| (9) | Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Olaszországban kisebb, mint az EU-átlag, mivel a nyugdíjkiadások átlagosan kisebb mértékben nőttek, mint az EU átlaga, köszönhetően az elfogadott nyugdíjreformnak, feltéve, hogy azt teljes körűen végrehajtják, beleértve a várható élettartammal összhangban lévő tervezett, rendszeres biztosításmatematikai kiigazítást A foglalkoztatási ráta növelése – különösen az idősebb dolgozók tekintetében – emelné a dolgozók jövőbeni nyugdíját, és hozzájárulna a nyugdíjreform sikeréhez. A kiinduló költségvetési egyenleg – noha 2005-höz képest javult – még a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. A bruttó adósság jelenlegi szintje jóval meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket, csökkentéséhez pedig magas elsődleges többletet kell elérni, és hosszú időn keresztül fenntartani. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintetve Olaszország összességében közepes kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

(9)

Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Olaszországban kisebb, mint az EU-átlag, mivel a nyugdíjkiadások átlagosan kisebb mértékben nőttek, mint az EU átlaga, köszönhetően az elfogadott nyugdíjreformnak, feltéve, hogy azt teljes körűen végrehajtják, beleértve a várható élettartammal összhangban lévő tervezett, rendszeres biztosításmatematikai kiigazítást A foglalkoztatási ráta növelése – különösen az idősebb dolgozók tekintetében – emelné a dolgozók jövőbeni nyugdíját, és hozzájárulna a nyugdíjreform sikeréhez. A kiinduló költségvetési egyenleg – noha 2005-höz képest javult – még a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is kockázatot jelent az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve. A bruttó adósság jelenlegi szintje jóval meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket, csökkentéséhez pedig magas elsődleges többletet kell elérni, és hosszú időn keresztül fenntartani. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintetve Olaszország összességében közepes kockázattal szembesül.

| (10) | A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program ad némi tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program foglalkozik az államháztartás fenntarthatóságával, és a foglalkoztatás adóterheinek csökkentését tervezi 2007–2008 folyamán. |
| --- | --- |

(10)

A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program ad némi tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program foglalkozik az államháztartás fenntarthatóságával, és a foglalkoztatás adóterheinek csökkentését tervezi 2007–2008 folyamán.

| (11) | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

(11)

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| (12) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében is hiányos (4), amelyeket a jövőbeli programokba bele kell foglalni. |
| --- | --- |

(12)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében is hiányos (4), amelyeket a jövőbeli programokba bele kell foglalni.

A Tanács úgy véli, hogy a program biztosítja a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetését, feltéve, hogy teljes körűen és eredményesen hajtják végre a 2007-es költségvetést. 2007 után a tervezett kiigazítás összhangban lesz a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel, és a programidőszak végéig lehetővé teszi a középtávú célkitűzés megvalósítását. A kiigazítási stratégia részletei azonban hiányoznak, ami már önmagában veszélyezteti a költségvetési célok 2007 utáni megvalósítását, és akadályozza a konszolidációs stratégia megfelelő értékelését.

A fenti értékelés alapján és a 2005. július 28-i, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás fényében a Tanács a következők megvalósítására kéri fel Olaszországot:

| i) | a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlással összhangban a túlzott hiány megszüntetése érdekében 2007-ben hajtsa végre a tervezett költségvetési konszolidációt; |
| --- | --- |

i)

a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlással összhangban a túlzott hiány megszüntetése érdekében 2007-ben hajtsa végre a tervezett költségvetési konszolidációt;

| ii) | használja ki a vártnál jobb költségvetési fejleményeket a hiány csökkentésére, és gondoskodjon arról, hogy a túlzott hiány korrekciója után megfelelően közeledjen a középtávú célkitűzés felé, és legkésőbb a programidőszak végére érje is el, valamint arról, hogy ennek megfelelően csökkenjen az adósság/GDP-arány; |
| --- | --- |

ii)

használja ki a vártnál jobb költségvetési fejleményeket a hiány csökkentésére, és gondoskodjon arról, hogy a túlzott hiány korrekciója után megfelelően közeledjen a középtávú célkitűzés felé, és legkésőbb a programidőszak végére érje is el, valamint arról, hogy ennek megfelelően csökkenjen az adósság/GDP-arány;

| iii) | az igen magas szintű adósság miatt teljes körűen hajtsa végre az elfogadott nyugdíjreformot – beleértve a várható élettartammal összhangban lévő tervezett, rendszeres biztosításmatematikai kiigazítást – annak érdekében, hogy elkerülje az nyugdíjkiadások jelentős növekedését; valamint |
| --- | --- |

iii)

az igen magas szintű adósság miatt teljes körűen hajtsa végre az elfogadott nyugdíjreformot – beleértve a várható élettartammal összhangban lévő tervezett, rendszeres biztosításmatematikai kiigazítást – annak érdekében, hogy elkerülje az nyugdíjkiadások jelentős növekedését; valamint

| iv) | javítsa a költségvetési eljárást, fokozva annak áttekinthetőségét, részletesebben meghatározva a hosszabb perspektívájú költségvetési intézkedéseket, illetve eredményesen végrehajtva a kiadások, főként az egészségügyi kiadások nyomon követésének és ellenőrzésének mechanizmusait. |
| --- | --- |

iv)

javítsa a költségvetési eljárást, fokozva annak áttekinthetőségét, részletesebben meghatározva a hosszabb perspektívájú költségvetési intézkedéseket, illetve eredményesen végrehajtva a kiadások, főként az egészségügyi kiadások nyomon követésének és ellenőrzésének mechanizmusait.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2006. december | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| BIZ 2006. november | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. december | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | nincs adat | nincs adat |
| HICP infláció
  (%) | SP 2006. december | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| BIZ 2006. november | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. december | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | n.d. | n.d. |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. december (5) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| BIZ 2006. november (9) | – 1,4 | – 1,0 | – 1,0 | – 1,1 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. december (5) | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | nincs adat | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december (11) | – 4,1 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| BIZ 2006. november | – 4,1 | – 4,7 | – 2,9 | – 3,1 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. december | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 | nincs adat | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg (10)

  (a GDP %-ában) | SP 2006. december (11) | 0,7 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| BIZ 2006. november | 0,5 | – 0,1 | 1,8 | 1,7 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. december | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | nincs adat | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december (5)
   (11) | – 3,5 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| BIZ 2006. november | – 3,4 | – 4,1 | – 2,4 | – 2,5 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. december (5) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | nincs adat | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | SP 2006. december (5)
   (7) | – 4,0 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| BIZ 2006. november (8) | – 3,9 | – 3,6 | – 2,5 | – 2,6 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. december (5) | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | nincs adat | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2006. december | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| BIZ 2006. november | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. december | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | nincs adat | nincs adat |
| Forrás:

  Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2006. december

0,0

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

BIZ 2006. november

0,0

1,7

1,4

1,4

nincs adat

nincs adat

nincs adat

SP 2005. december

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

nincs adat

nincs adat

HICP infláció

(%)

SP 2006. december

2,2

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

BIZ 2006. november

2,2

2,3

2,0

1,9

nincs adat

nincs adat

nincs adat

SP 2005. december

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

n.d.

n.d.

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2006. december (5)

– 1,3

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

BIZ 2006. november (9)

– 1,4

– 1,0

– 1,0

– 1,1

nincs adat

nincs adat

nincs adat

SP 2005. december (5)

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

nincs adat

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december (11)

– 4,1

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

BIZ 2006. november

– 4,1

– 4,7

– 2,9

– 3,1

nincs adat

nincs adat

nincs adat

SP 2005. december

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

nincs adat

nincs adat

Elsődleges egyenleg (10)

(a GDP %-ában)

SP 2006. december (11)

0,7

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

BIZ 2006. november

0,5

– 0,1

1,8

1,7

nincs adat

nincs adat

nincs adat

SP 2005. december

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

nincs adat

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. december (5)
   (11)

– 3,5

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

BIZ 2006. november

– 3,4

– 4,1

– 2,4

– 2,5

nincs adat

nincs adat

nincs adat

SP 2005. december (5)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

nincs adat

nincs adat

Strukturális egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

SP 2006. december (5)
   (7)

– 4,0

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

BIZ 2006. november (8)

– 3,9

– 3,6

– 2,5

– 2,6

nincs adat

nincs adat

nincs adat

SP 2005. december (5)

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

nincs adat

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2006. december

106,6

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

BIZ 2006. november

106,6

107,2

105,9

105,7

nincs adat

nincs adat

nincs adat

SP 2005. december

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

nincs adat

nincs adat

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet.Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A 2006-os stabilitási program táblázatai nem tartalmazzák azt az egyszeri, a GDP 0,9 %-ának megfelelő kormányzati kiadást, amelynek oka egy vasúttársaság adósságának elengedése, amit a program szövege említ. Ez a további kiadás a 2006-ra célzott hiányt a táblázatokban szereplő 4,8 %-ról a GDP 5,7 %-ára növeli, és más költségvetési adatokat is befolyásol.

(3)  Egy 2005. május 23-i Eurostat-határozat miatt (lásd az Eurostat News Release 65/2005 számát), amelynek értelmében a vasúttársaság adóssága már kormányzati kötelezettségként volt nyilvántartva, a kormány döntése nincs hatással az adósságra.

(4)  A 2008–2011 közötti időszak tekintetében a program nem adja meg a költségvetés hiánycélokkal összhangban lévő bontását.

(5)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján

(6)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz)

(7)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,5%-a 2005-ben és 0,1%-a 2007-ben és 2008-ban; hiánycsökkentők. 2006-ban a GDP 1,4%-a, hiánynövelők).

(8)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint (a GDP 0,5%-a 2005-ben, 0,1%-a 2007-ben és 2008-ban; hiánycsökkentők. 2006-ban a GDP 0,5 %-a, hiánynövelők).

(9)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 1,2%-os, 1,3%-os, 1,4%-os és 1,5%-os becsült potenciális növekedés alapján.

(10)  A FISIM eltérő kezelése miatt a programban és a Bizottság szolgálatainak előrejelzéseiben szereplő, elsődleges egyenlegre vonatkozó adatok közvetlenül nem hasonlíthatók össze. A programban szereplő adatok a magatartási kódex előírásai szerint készültek. A programban szereplő adatokkal való összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság szolgálatainak adatait az elsődleges egyenleg tekintetében a GDP mintegy 0,2%-ának megfelelő mértékben ki kell igazítani.

(11)  A programban szereplő 2006-os költségvetési adatokat úgy módosították, hogy szerepeljen bennük egy a GDP 0,9%-ának megfelelő kiadási tétel, amelynek oka egy vasúttársaság nagy sebességű projekttel kapcsolatos, állammal szembeni adósságának elengedése, amit a stabilitási programban bejelentettek és a 2007-es költségvetési törvény véglegesítése során jóváhagytak.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/21

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Hollandia 2006-2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2007/C 70/06)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Hollandia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Hollandia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| (2) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése 2006-ban 3,25 %, 2007-ben 3 %, a programidőszak hátralévő részében pedig évente 1,75 % lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2006 és 2007 esetében megalapozott, az azt követő évek esetében óvatos növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzései 2007-ig hihetőnek, a későbbi éveket tekintve pedig – a munkaerőpiac várható szűkülés miatt – alacsonynak tűnnek. |
| --- | --- |

(2)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése 2006-ban 3,25 %, 2007-ben 3 %, a programidőszak hátralévő részében pedig évente 1,75 % lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2006 és 2007 esetében megalapozott, az azt követő évek esetében óvatos növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzései 2007-ig hihetőnek, a későbbi éveket tekintve pedig – a munkaerőpiac várható szűkülés miatt – alacsonynak tűnnek.

| (3) | A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartás egyenlege 2006-ban kiegyensúlyozott lesz, szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP -1,5 %-ának megfelelő céllal. Ennek hátterében az erősen javuló konjunkturális kilátások állnak, amelyek eredményeként az adókból és a földgáz-értékesítésből magasabb bevételek származnak. Az őszi előrejelzés óta ismertté vált információk (az államháztartás helyzetéről szóló havi jelentések) még ennél is jobb költségvetési teljesítményre utalnak. A 2006. őszén készült utolsó hivatalos becslés szerint a 2006-os eredmény a GDP 0,4 %-ának megfelelő többlet lesz. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartás egyenlege 2006-ban kiegyensúlyozott lesz, szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP -1,5 %-ának megfelelő céllal. Ennek hátterében az erősen javuló konjunkturális kilátások állnak, amelyek eredményeként az adókból és a földgáz-értékesítésből magasabb bevételek származnak. Az őszi előrejelzés óta ismertté vált információk (az államháztartás helyzetéről szóló havi jelentések) még ennél is jobb költségvetési teljesítményre utalnak. A 2006. őszén készült utolsó hivatalos becslés szerint a 2006-os eredmény a GDP 0,4 %-ának megfelelő többlet lesz.

| (4) | A programban szereplő középtávú költségvetési stratégia célja, hogy további költségvetési konszolidáció útján kínáljon megoldást az elöregedéssel kapcsolatos kiadási problémákra. A program azt tervezi, hogy a 2006-ban a GDP 0,1 %-át kitevő államháztartási többletet 2009-re 0,9 %-ra javítja. Az elsődleges többletre vonatkozó GDP-arányos cél a 2006-os 2,4 %-ról 2009-ig 2,9 %-ra javul; a tervezett javulás a program utolsó évében zajlik le, ami nagy részben a 2007–2009 közötti időszakban az EU költségvetésébe befizetett saját forrásokból várható, abban az évben esedékes visszatérítésnek köszönhető. A nominális kiigazítás a GDP-arányos kiadások esésével magyarázható, amelynek mértéke meghaladja a GDP-arányos bevételek 0,2 százalékpontos csökkenését. A stabilitási program előző változatához képest az államháztartási egyenleg szintje a teljes programidőszak alatt lényegesen magasabb. Ennek oka a gázértékesítésből származó magasabb bevétel, a 2005. évi kedvezőbb makrogazdasági környezet és a kedvezőbb 2006-os kilátások. |
| --- | --- |

(4)

A programban szereplő középtávú költségvetési stratégia célja, hogy további költségvetési konszolidáció útján kínáljon megoldást az elöregedéssel kapcsolatos kiadási problémákra. A program azt tervezi, hogy a 2006-ban a GDP 0,1 %-át kitevő államháztartási többletet 2009-re 0,9 %-ra javítja. Az elsődleges többletre vonatkozó GDP-arányos cél a 2006-os 2,4 %-ról 2009-ig 2,9 %-ra javul; a tervezett javulás a program utolsó évében zajlik le, ami nagy részben a 2007–2009 közötti időszakban az EU költségvetésébe befizetett saját forrásokból várható, abban az évben esedékes visszatérítésnek köszönhető. A nominális kiigazítás a GDP-arányos kiadások esésével magyarázható, amelynek mértéke meghaladja a GDP-arányos bevételek 0,2 százalékpontos csökkenését. A stabilitási program előző változatához képest az államháztartási egyenleg szintje a teljes programidőszak alatt lényegesen magasabb. Ennek oka a gázértékesítésből származó magasabb bevétel, a 2005. évi kedvezőbb makrogazdasági környezet és a kedvezőbb 2006-os kilátások.

| (5) | A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a várakozások szerint 2007-ben GDP-arányosan mintegy fél százalékponttal romlik, 2008-ban stabilizálódik, 2009-ben pedig GDP-arányosan mintegy fél százalékponttal javul. A stabilitási program előző változatával egyezően a program a GDP 0,5–1 %-a közé eső strukturális hiányt határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a programidőszak egészében fent kívánnak tartani. Mivel a középtávú célkitűzés sávjának alsó határa megegyezik az irányadó minimumértékkel (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1 %-át kitevő hiány), a célkitűzés megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát. |
| --- | --- |

(5)

A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a várakozások szerint 2007-ben GDP-arányosan mintegy fél százalékponttal romlik, 2008-ban stabilizálódik, 2009-ben pedig GDP-arányosan mintegy fél százalékponttal javul. A stabilitási program előző változatával egyezően a program a GDP 0,5–1 %-a közé eső strukturális hiányt határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet a programidőszak egészében fent kívánnak tartani. Mivel a középtávú célkitűzés sávjának alsó határa megegyezik az irányadó minimumértékkel (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1 %-át kitevő hiány), a célkitűzés megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát.

| (6) | A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok 2007-től kezdve összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. A 2006. évi magasabb adóbevételek 2007-re való átvitelének eshetősége pozitív kockázatot jelent a 2007-es költségvetési teljesítmény szempontjából. 2008 és 2009 vonatkozásában az óvatos makrogazdasági forgatókönyv jelenthet pozitív kockázatot a költségvetés számára. Másfelől viszont előfordulhat, hogy a gázértékesítésből származó bevételek szintje a programidőszak során alacsonyabb lesz a jelenleg vártnál. |
| --- | --- |

(6)

A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok 2007-től kezdve összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. A 2006. évi magasabb adóbevételek 2007-re való átvitelének eshetősége pozitív kockázatot jelent a 2007-es költségvetési teljesítmény szempontjából. 2008 és 2009 vonatkozásában az óvatos makrogazdasági forgatókönyv jelenthet pozitív kockázatot a költségvetés számára. Másfelől viszont előfordulhat, hogy a gázértékesítésből származó bevételek szintje a programidőszak során alacsonyabb lesz a jelenleg vártnál.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést. Ezenkívül a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Mindamellett fennáll annak a kockázata, hogy a program által alkalmazott költségvetési irányvonal 2007-ben, amikor kedvező gazdasági időszak várható, ciklikus politikába kezd. Ez nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést. Ezenkívül a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Mindamellett fennáll annak a kockázata, hogy a program által alkalmazott költségvetési irányvonal 2007-ben, amikor kedvező gazdasági időszak várható, ciklikus politikába kezd. Ez nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal.

| (8) | Az államháztartási hiány 2004-ben és 2005-ben történt erőteljes csökkentésének köszönhetően a bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 50,2 %-ára, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alá esett. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 6 százalékponttal tovább fog csökkenni. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartási hiány 2004-ben és 2005-ben történt erőteljes csökkentésének köszönhetően a bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 50,2 %-ára, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alá esett. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 6 százalékponttal tovább fog csökkenni.

| (9) | A holland népesség elöregedése hosszú távon az EU-átlagnál jelentősebb mértékben befolyásolja a költségvetést, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadások következő évtizedekre előre jelzett viszonylag magas növekedése miatt. A kiinduló költségvetési egyenleg, noha elmarad a 2005. évitől, hozzájárul az elöregedéssel kapcsolatban előre jelzett költségvetési hatás enyhítéséhez, de nem tudja azt teljesen ellensúlyozni. A GDP-arányos bevételek előre jelzett jövőbeni növekedése, amely főként a nyugdíjak elhalasztott adóztatásának köszönhető, hosszú távon részben ellentételezné az állami kiadások növekedését. Magas elsődleges többletek fenntartása a középtávon és/vagy a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedését megfékező reformintézkedések végrehajtása hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Hollandia összességében alacsony kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

(9)

A holland népesség elöregedése hosszú távon az EU-átlagnál jelentősebb mértékben befolyásolja a költségvetést, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadások következő évtizedekre előre jelzett viszonylag magas növekedése miatt. A kiinduló költségvetési egyenleg, noha elmarad a 2005. évitől, hozzájárul az elöregedéssel kapcsolatban előre jelzett költségvetési hatás enyhítéséhez, de nem tudja azt teljesen ellensúlyozni. A GDP-arányos bevételek előre jelzett jövőbeni növekedése, amely főként a nyugdíjak elhalasztott adóztatásának köszönhető, hosszú távon részben ellentételezné az állami kiadások növekedését. Magas elsődleges többletek fenntartása a középtávon és/vagy a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedését megfékező reformintézkedések végrehajtása hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Hollandia összességében alacsony kockázattal szembesül.

| (10) | A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. évi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, noha úgy tűnik, hogy költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program ismerteti a közelmúltban végrehajtott egészségügyi reformot, a társasági adózás módosításait és a tervezett különkiadásokat, például az infrastruktúra területén. |
| --- | --- |

(10)

A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. évi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, noha úgy tűnik, hogy költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program ismerteti a közelmúltban végrehajtott egészségügyi reformot, a társasági adózás módosításait és a tervezett különkiadásokat, például az infrastruktúra területén.

| (11) | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

(11)

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

| (12) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (2). |
| --- | --- |

(12)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (2).

A Tanács úgy ítéli meg, hogy a középtávú költségvetési helyzet szilárd, és a költségvetési stratégia jó példa a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően irányított fiskális politikára. Mindazonáltal említést érdemlő kockázatot jelent az, hogy a gázértékesítésből származó jelenlegi magas bevételek nem lesznek tartósak, de a költségvetési célok megvalósításához kapcsolódó kockázatok összességében semlegesek.

A fenti értékelés és a kedvező növekedési kilátások alapján a Tanács felkéri Hollandiát, hogy 2007-ben és az azt követő években erőteljes strukturális egyenleget tartson fent, és ezáltal a kedvező időszakokban kerülje a ciklust támogató költségvetési politikát.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2006. november | 1,5 | 3 | 3 | 1 | 1 |
| BIZ 2006. november | 1,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | nincs adat |
| SP 2005. december | | 2 | 2 | 2 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2006. november | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| BIZ 2006. november | 1,5 | 1,6 | 1,8 | 2,3 | nincs adat |
| SP 2005. december | 1,5 | 1,5 | 1,1 | nincs adat | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. november (3) | – 1,9 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 |
| BIZ 2006. november (7) | – 2,0 | – 1,2 | – 0,4 | 0,0 | nincs adat |
| SP 2005. december (3) | – 2,3 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,6 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 |
| BIZ 2006. november | – 0,3 | 0,0 | 0,1 | 0,3 | nincs adat |
| SP 2005. december | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november | 2,1 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 |
| BIZ 2006. november | 2,1 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | nincs adat |
| SP 2005. december | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november (3) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 |
| BIZ 2006. november | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | nincs adat |
| SP 2005. december (3) | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | SP 2006. november (5) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 |
| BIZ 2006. november (6) | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | nincs adat |
| SP 2005. december | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november | 52,7 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 |
| BIZ 2006. november | 52,7 | 50,5 | 47,8 | 45,4 | nincs adat |
| SP 2005. december | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 | nincs adat |
| Forrás:


  Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2005

2006

2007

2008

2009

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2006. november

1,5

3 Formula

3

1 Formula

1 Formula

BIZ 2006. november

1,5

3,0

2,9

2,6

nincs adat

SP 2005. december

Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

nincs adat

HICP-infláció

(%)

SP 2006. november

1,5

1 Formula

1 Formula

1 Formula

1 Formula

BIZ 2006. november

1,5

1,6

1,8

2,3

nincs adat

SP 2005. december

1,5

1,5

1,1

nincs adat

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2006. november (3)

– 1,9

– 0,5

0,6

0,6

0,3

BIZ 2006. november (7)

– 2,0

– 1,2

– 0,4

0,0

nincs adat

SP 2005. december (3)

– 2,3

– 1,5

– 0,9

– 0,6

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. november

– 0,3

0,1

0,2

0,3

0,9

BIZ 2006. november

– 0,3

0,0

0,1

0,3

nincs adat

SP 2005. december

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. november

2,1

2,4

2,4

2,4

2,9

BIZ 2006. november

2,1

2,3

2,3

2,3

nincs adat

SP 2005. december

1,4

1,1

1,4

1,5

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. november (3)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,7

BIZ 2006. november

0,9

0,6

0,4

0,3

nincs adat

SP 2005. december (3)

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

nincs adat

Strukturális egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

SP 2006. november (5)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,4

BIZ 2006. november (6)

0,9

0,6

0,4

0,3

nincs adat

SP 2005. december

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2006. november

52,7

50,2

47,9

46,3

44,2

BIZ 2006. november

52,7

50,5

47,8

45,4

nincs adat

SP 2005. december

54,4

54,5

53,9

53,1

nincs adat

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet.Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  2009 esetében hiányzik a költségvetési kiadások feladatkörök szerinti bontása.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(4)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz).

(5)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,3 %-a 2009-ben; hiánycsökkentők).

(6)  A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésében nem szerepelnek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.

(7)  A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 1,9 %-os, 2,1 %-os, 2,2 %-os és 2,1 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/24

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2007. február 27.)

Luxemburg aktualizált, 2006–2009-re szóló stabilitási programjáról

(2007/C 70/07)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Luxemburg aktualizált stabilitási programját, amely a 2006–2009 közötti időszakot fedi le. |
| --- | --- |

(1)

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Luxemburg aktualizált stabilitási programját, amely a 2006–2009 közötti időszakot fedi le.

| (2) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 5,5 %-ról átlagosan 4,3 %-ra lassul a programidőszak hátralévő részében. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik. |
| --- | --- |

(2)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 5,5 %-ról átlagosan 4,3 %-ra lassul a programidőszak hátralévő részében. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik.

| (3) | A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 1,0 %-a lesz, szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 1,8 %-ának megfelelő céllal. Ezt részben magyarázza a 2005-ös hiánynak az előző programban szereplő, a GDP 2,3 %-ának megfelelő értékről a legújabb adatok szerinti 1 %-ra történő lefelé irányuló korrekciója.. Lehet, hogy a kedvező ciklikus feltételek és a – különösen az utolsó negyedévi – jelentősebb adóbevételek következtében a 2006-os hiány is alacsonyabb lesz az új programban becsültnél (a GDP 1,5 %-a). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 1,0 %-a lesz, szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 1,8 %-ának megfelelő céllal. Ezt részben magyarázza a 2005-ös hiánynak az előző programban szereplő, a GDP 2,3 %-ának megfelelő értékről a legújabb adatok szerinti 1 %-ra történő lefelé irányuló korrekciója.. Lehet, hogy a kedvező ciklikus feltételek és a – különösen az utolsó negyedévi – jelentősebb adóbevételek következtében a 2006-os hiány is alacsonyabb lesz az új programban becsültnél (a GDP 1,5 %-a).

| (4) | A kormány és a szociális partnerek 2006 áprilisában, a Tanács 2006. február 14-i véleményét követően megállapodtak egy – a későbbiekben végre is hajtott – reform- és költségvetési konszolidációs csomagról. A program középtávú költségvetési stratégiájának fő célja e háromoldalú megállapodás szerint az egyensúlyi pozíció visszanyerése a programidőszak alatt. Ezt az államháztartás egyenlegének fokozatos javításával kell elérni, a GDP 1,5 %-ára becsült hiányról indulva kismértékű többletet elérve 2009-ben (a GDP 0,1 %-a). Az elsődleges egyenleg csökkenése párhuzamos lenne az államháztartási hiány csökkenésével. A kiigazítás a kiadási hányadnak a GDP 3,8 százalékpontot kitevő csökkenésére épül, amely messzemenően ellensúlyozná a bevételek arányának a 2,1 GDP-százalékpontos csökkenését. Ez a stratégia hasonlít a 2005. évi programban ismertetetthez, amely egy nagymértékben hasonló makrogazdasági kilátás mellett a hiány 2005. évi tetőzését jelezte előre 2006. helyett, és a nagyjából kiegyensúlyozott költségvetési helyzet elérését 2008-ra 2009 helyett. |
| --- | --- |

(4)

A kormány és a szociális partnerek 2006 áprilisában, a Tanács 2006. február 14-i véleményét követően megállapodtak egy – a későbbiekben végre is hajtott – reform- és költségvetési konszolidációs csomagról. A program középtávú költségvetési stratégiájának fő célja e háromoldalú megállapodás szerint az egyensúlyi pozíció visszanyerése a programidőszak alatt. Ezt az államháztartás egyenlegének fokozatos javításával kell elérni, a GDP 1,5 %-ára becsült hiányról indulva kismértékű többletet elérve 2009-ben (a GDP 0,1 %-a). Az elsődleges egyenleg csökkenése párhuzamos lenne az államháztartási hiány csökkenésével. A kiigazítás a kiadási hányadnak a GDP 3,8 százalékpontot kitevő csökkenésére épül, amely messzemenően ellensúlyozná a bevételek arányának a 2,1 GDP-százalékpontos csökkenését. Ez a stratégia hasonlít a 2005. évi programban ismertetetthez, amely egy nagymértékben hasonló makrogazdasági kilátás mellett a hiány 2005. évi tetőzését jelezte előre 2006. helyett, és a nagyjából kiegyensúlyozott költségvetési helyzet elérését 2008-ra 2009 helyett.

| (5) | A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 1,25 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 1 %-át kitevő többletre javul a programidőszak végén. A stabilitási program az előző változatához hasonlóan középtávú költségvetési célkitűzésként a strukturális hiánynak a GDP 0,8 %-át kitevő szintjét határozza meg. A program a középtávú célkitűzést 2007-re szándékozik elérni, az előző változathoz képest egy évvel korábban. Mivel a középtávú célkitűzés (kissé) szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát. |
| --- | --- |

(5)

A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a GDP mintegy 1,25 %-át kitevő 2006. évi hiányról a GDP 1 %-át kitevő többletre javul a programidőszak végén. A stabilitási program az előző változatához hasonlóan középtávú költségvetési célkitűzésként a strukturális hiánynak a GDP 0,8 %-át kitevő szintjét határozza meg. A program a középtávú célkitűzést 2007-re szándékozik elérni, az előző változathoz képest egy évvel korábban. Mivel a középtávú célkitűzés (kissé) szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát.

| (6) | A költségvetés akár jobban is alakulhat a programban előrejelzettnél. Főként az adó-előrejelzések tűnnek eléggé óvatosnak, különösen 2007. vonatkozásában. Az elmúlt években Luxemburgban a költségvetés valóban gyakran jobban alakult az előrejelzettnél, általában a vártnál jelentősen magasabb bevételek miatt. A program azonban azzal indokolja az általánosságban óvatos adó-előrejelzéseket, hogy a gazdaság kis mérete és nyitottsága következtében a gazdasági növekedés és így az adóbevételek rendkívül bizonytalanok. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés akár jobban is alakulhat a programban előrejelzettnél. Főként az adó-előrejelzések tűnnek eléggé óvatosnak, különösen 2007. vonatkozásában. Az elmúlt években Luxemburgban a költségvetés valóban gyakran jobban alakult az előrejelzettnél, általában a vártnál jelentősen magasabb bevételek miatt. A program azonban azzal indokolja az általánosságban óvatos adó-előrejelzéseket, hogy a gazdaság kis mérete és nyitottsága következtében a gazdasági növekedés és így az adóbevételek rendkívül bizonytalanok.

| (7) | E kockázatértékelés alapján, valamint feltételezve azt, hogy az ország szigorúan tartja magát a kiadási célkitűzésekhez, és nem hoz a költségvetési egyensúlyra kedvezőtlen hatást gyakorló újabb intézkedéseket, a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2007-re megvalósuljanak a középtávú célkitűzések. Továbbá úgy tűnik, elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy 2007-től kezdve a szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. A középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme teljes mértékben összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. A középtávú célkitűzés megvalósítása után a programban szereplő költségvetési irányvonal szintén teljes mértékben összhangban lesz a Paktummal. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján, valamint feltételezve azt, hogy az ország szigorúan tartja magát a kiadási célkitűzésekhez, és nem hoz a költségvetési egyensúlyra kedvezőtlen hatást gyakorló újabb intézkedéseket, a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2007-re megvalósuljanak a középtávú célkitűzések. Továbbá úgy tűnik, elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy 2007-től kezdve a szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. A középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme teljes mértékben összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. A középtávú célkitűzés megvalósítása után a programban szereplő költségvetési irányvonal szintén teljes mértékben összhangban lesz a Paktummal.

| (8) | A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 7,5 %-át, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. Az adóssághányad a program előrejelzése szerint enyhén emelkedik, a GDP 8,5 %-át éri el programidőszak végén. |
| --- | --- |

(8)

A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 7,5 %-át, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. Az adóssághányad a program előrejelzése szerint enyhén emelkedik, a GDP 8,5 %-át éri el programidőszak végén.

| (9) | A luxemburgi népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása az EU-ban a legmagasabbak közé tartozik, főként a nyugdíjkiadások előre jelzett, 7,5 GDP-százalékpontot kitevő, és az elöregedéssel kapcsolatos állami kiadások 8,25 százalékpontot kitevő igen jelentős növekedése miatt 2004 és 2050 között (összehasonlítva az EU-ban az átlagos, a GDP 2,25 illetve 3,5 százalékpontjának megfelelő növekedéssel). A bruttó adósság jelenlegi szintje igen alacsony és a társadalombiztosítás jelentős eszközöket halmozott fel. Míg ezen eszközök jelenlegi (a GDP körülbelül 25 %-ára becsült) mérete jelentősen hozzájárul az államháztartás fenntarthatóságához, nem lesz elegendő az elöregedéssel kapcsolatos kiadások nagymértékű növekedéséből eredően az adósságarányra gyakorolt hosszú távú hatás ellensúlyozására. Ezért, bár a stabil költségvetési egyenleg fenntartása segít csökkenteni a népességelöregedés okozta költségek egy részét, ahogyan azt a hatóságok felismerték, szükség lesz változtatásokra a nyugdíjrendszerben az államháztartási kiadások jövőbeli emelkedéseinek megfékezéséhez és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát érintő kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Luxemburg összességében közepes kockázattal szembesül. |
| --- | --- |

(9)

A luxemburgi népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása az EU-ban a legmagasabbak közé tartozik, főként a nyugdíjkiadások előre jelzett, 7,5 GDP-százalékpontot kitevő, és az elöregedéssel kapcsolatos állami kiadások 8,25 százalékpontot kitevő igen jelentős növekedése miatt 2004 és 2050 között (összehasonlítva az EU-ban az átlagos, a GDP 2,25 illetve 3,5 százalékpontjának megfelelő növekedéssel). A bruttó adósság jelenlegi szintje igen alacsony és a társadalombiztosítás jelentős eszközöket halmozott fel. Míg ezen eszközök jelenlegi (a GDP körülbelül 25 %-ára becsült) mérete jelentősen hozzájárul az államháztartás fenntarthatóságához, nem lesz elegendő az elöregedéssel kapcsolatos kiadások nagymértékű növekedéséből eredően az adósságarányra gyakorolt hosszú távú hatás ellensúlyozására. Ezért, bár a stabil költségvetési egyenleg fenntartása segít csökkenteni a népességelöregedés okozta költségek egy részét, ahogyan azt a hatóságok felismerték, szükség lesz változtatásokra a nyugdíjrendszerben az államháztartási kiadások jövőbeli emelkedéseinek megfékezéséhez és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát érintő kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Luxemburg összességében közepes kockázattal szembesül.

| (10) | A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett bizonyos szintű tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Különösen az a program által megerősített kormányzati szándék, hogy magas szinten tartsák az állami beruházásokat, tükrözi a nemzeti reformprogramban megállapított fellépések – a K+F fokozása, az erőforrások fenntartható használatának ösztönzése és a szomszédos országokkal való vasúti összeköttetés fejlesztése – elsődleges fellépésként történő kezelését. |
| --- | --- |

(10)

A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett bizonyos szintű tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig úgy tűnik, hogy figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Különösen az a program által megerősített kormányzati szándék, hogy magas szinten tartsák az állami beruházásokat, tükrözi a nemzeti reformprogramban megállapított fellépések – a K+F fokozása, az erőforrások fenntartható használatának ösztönzése és a szomszédos országokkal való vasúti összeköttetés fejlesztése – elsődleges fellépésként történő kezelését.

| (11) | A programban felvázolt költségvetési stratégia részben megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Eddig nem került sor jelentős nyugdíjreformokra. |
| --- | --- |

(11)

A programban felvázolt költségvetési stratégia részben megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Eddig nem került sor jelentős nyugdíjreformokra.

| (12) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (2). Ezenkívül a program lényeges pontokon eltér a magatartási kódexben meghatározott mintától (3). |
| --- | --- |

(12)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (2). Ezenkívül a program lényeges pontokon eltér a magatartási kódexben meghatározott mintától (3).

A Tanács üdvözli, hogy a program az erőteljes növekedési kilátások mellett jó eredményeket ér el a középtávú célkitűzés megvalósításában, amely várhatóan 2007-től kezdődően teljesül, és azt követően a hiány további csökkentését tervezi. A nemrégiben elfogadott kiadásfékező intézkedések többsége azonban csak ideiglenes (2009-ig szólnak).

Figyelembe véve a fenti értékelést, és tekintettel az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előrejelzett növekedésére, a Tanács felkéri Luxemburgot, hogy strukturális reformintézkedések végrehajtásával (különösen a nyugdíjrendszer terén) javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | SP 2006. november | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |
| BIZ 2006. november | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | nincs adat |
| SP 2005. november | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2006. november | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |
| BIZ 2006. november | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | nincs adat |
| SP 2005. november | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. november (4) | – 1,6 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 |
| BIZ 2006. november (8) | – 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,9 | nincs adat |
| SP 2005. november (4) | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november | – 1,0 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 |
| BIZ 2006. november | – 1,0 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,3 | nincs adat |
| SP 2005. november | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP Nov 2006 | – 0,8 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 |
| BIZ 2006. november | – 0,8 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,1 | nincs adat |
| SP 2005. november | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 | nincs adat |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november (4) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| BIZ 2006. november | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | nincs adat |
| SP 2005. november (4) | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg  (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2006. november (6) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| BIZ 2006. november (7) | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | nincs adat |
| SP 2005. november | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2006. november | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |
| BIZ 2006. november | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | nincs adat |
| SP 2005. november | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | nincs adat |
| Forrás:

  Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2005

2006

2007

2008

2009

Reál GDP

(%-os változás)

SP 2006. november

4,0

5,5

4,0

5,0

4,0

BIZ 2006. november

4,0

5,5

4,5

4,2

nincs adat

SP 2005. november

4,0

4,4

4,9

4,9

nincs adat

HICP-infláció

(%)

SP 2006. november

3,8

2,9

1,4

2,0

2,0

BIZ 2006. november

3,8

3,2

2,2

1,8

nincs adat

SP 2005. november

3,7

2,6

2,0

1,8

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2006. november (4)

– 1,6

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

BIZ 2006. november (8)

– 2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,9

nincs adat

SP 2005. november (4)

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. november

– 1,0

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

BIZ 2006. november

– 1,0

– 1,0

– 0,5

– 0,3

nincs adat

SP 2005. november

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP Nov 2006

– 0,8

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

BIZ 2006. november

– 0,8

– 0,8

– 0,3

– 0,1

nincs adat

SP 2005. november

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

nincs adat

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. november (4)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

BIZ 2006. november

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

nincs adat

SP 2005. november (4)

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

nincs adat

Strukturális egyenleg  (5)

(a GDP %-ában)

SP 2006. november (6)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

BIZ 2006. november (7)

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

nincs adat

SP 2005. november

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2006. november

6,1

7,5

8,2

8,5

8,5

BIZ 2006. november

6,0

7,4

7,3

7,1

nincs adat

SP 2005. november

6,4

9,6

9,9

10,2

nincs adat

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet.Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Különösen az ágazati egyenlegekre vonatkozó adatok hiányoznak (kivéve az államháztartást).

(3)  Az államháztartás intézményi jellemzőire vonatkozó rész hiányzik.

(4)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(5)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz).

(6)  A programban nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.

(7)  Nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésében.

(8)  A 2005–2008. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján (rendre 4,1%, 4,1%, 4,4% és 4,7%).

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/27

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2007/C 70/08)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.2.8. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 308/05 |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Pig Health Scheme (MLC) |
| Jogalap | Agriculture Act 1967 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási rendszer |
| Célkitűzés | Technikai segítségnyújtás |
| A támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | 500 000 GBP (746 046 EUR) |
| A támogatás intenzitása | Legfeljebb 100 % |
| Időtartam | A jóváhagyás időpontjától 2009. március 31-ig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Meat and Livestock Commission |
| PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive |
| Milton Keynes MK6 1AX |
| United Kingdom |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.2.8.

A támogatás száma

N 308/05

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Pig Health Scheme (MLC)

Jogalap

Agriculture Act 1967

Az intézkedés típusa

Támogatási rendszer

Célkitűzés

Technikai segítségnyújtás

A támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

500 000 GBP (746 046 EUR)

A támogatás intenzitása

Legfeljebb 100 %

Időtartam

A jóváhagyás időpontjától 2009. március 31-ig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Meat and Livestock Commission

PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive

Milton Keynes MK6 1AX

United Kingdom

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.12.14. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 340/05 |
| Tagállam | Lettország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | “Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai” |
| Jogalap | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.12.14.

A támogatás száma

N 340/05

Tagállam

Lettország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

“Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai”

Jogalap

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A környezettervezés bevonása a gazdálkodási gyakorlatba

A támogatás formája

Agrár-környezetvédelmi fellépésekhez nyújtott támogatás

Kutatási és fejlesztési támogatás

Költségvetés

Éves költségvetés: 300 000 LVL

A támogatás intenzitása

Agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások: változó

Kutatási és fejlesztési támogatás: legfeljebb 100 %

Időtartam

2010-ig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdasági ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981 Rīga

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.12.14. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 349/05 |
| Tagállam | Lettország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | “Dārzeņu integrētās sistemas ievišana” |
| Jogalap | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.12.14.

A támogatás száma

N 349/05

Tagállam

Lettország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

“Dārzeņu integrētās sistemas ievišana”

Jogalap

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A környezettervezés bevonása a gazdálkodási gyakorlatba

A támogatás formája

Agrár-környezetvédelmi fellépésekhez nyújtott támogatás

Kutatási és fejlesztési támogatás

Költségvetés

Éves költségvetés: 302 465 LVL

A támogatás intenzitása

Agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások: változó

Kutatási és fejlesztési támogatás: legfeljebb 100 %

Időtartam

2010-ig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdasági ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

LV-1981 Rīga

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.2.26. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 208/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Trento |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005) |
| Jogalap | Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26
  Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Egyéb (ingatlanok vásárlása, eladása és bérlése) |
| A támogatás formája | Pénzbeli támogatás |
| Költségvetés | 4 500 000 EUR |
| A támogatás intenzitása | Nem állami támogatás |
| Időtartam | 2008 végéig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.2.26.

A támogatás száma

N 208/06

Tagállam

Olaszország

Régió

Trento

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005)

Jogalap

Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26

Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Egyéb (ingatlanok vásárlása, eladása és bérlése)

A támogatás formája

Pénzbeli támogatás

Költségvetés

4 500 000 EUR

A támogatás intenzitása

Nem állami támogatás

Időtartam

2008 végéig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.2.19. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 406/06 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Andalúzia |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo |
| Jogalap | Proyecto de Orden |
| Az intézkedés típusa | Eljárás |
| Célkitűzés | Az olajbogyófúró légy elleni küzdelem Andalúziában |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 1 800 000 EUR |
| A támogatás intenzitása | A támogatható költségek 75 %-a |
| Időtartam | 2006 |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Consejería de Agricultura y Pesca |
| Junta de Andalucía |
| Calle Tabladilla s/n |
| E-41013 Sevilla |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.2.19.

A támogatás száma

N 406/06

Tagállam

Spanyolország

Régió

Andalúzia

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo

Jogalap

Proyecto de Orden

Az intézkedés típusa

Eljárás

Célkitűzés

Az olajbogyófúró légy elleni küzdelem Andalúziában

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

1 800 000 EUR

A támogatás intenzitása

A támogatható költségek 75 %-a

Időtartam

2006

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

Calle Tabladilla s/n

E-41013 Sevilla

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.2.19. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 577/06 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| Cím | Catalogus Groen-Blauwe Diensten |
| Jogalap | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A zöld és kék szolgáltatások katalógusának célja magas környezeti és kulturális értékkel bíró, hozzáférhető mezőgazdasági táj megteremtése |
| A támogatás formája | Fertőző betegség kitörése utáni kifizetések |
| Költségvetés | Évente 120 millió EUR körül |
| A támogatás intenzitása | Változó |
| Időtartam | A katalógus szerinti támogatási intézkedések időtartama változó. Az ezen intézkedések keretében az egyes mezőgazdasági termelőkkel kötött szerződések futamideje 5–7 év |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Hollandia központi és regionális kormányzatai |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.2.19.

A támogatás száma

N 577/06

Tagállam

Hollandia

Régió

—

Cím

Catalogus Groen-Blauwe Diensten

Jogalap

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A zöld és kék szolgáltatások katalógusának célja magas környezeti és kulturális értékkel bíró, hozzáférhető mezőgazdasági táj megteremtése

A támogatás formája

Fertőző betegség kitörése utáni kifizetések

Költségvetés

Évente 120 millió EUR körül

A támogatás intenzitása

Változó

Időtartam

A katalógus szerinti támogatási intézkedések időtartama változó. Az ezen intézkedések keretében az egyes mezőgazdasági termelőkkel kötött szerződések futamideje 5–7 év

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Hollandia központi és regionális kormányzatai

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.2.8. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 583/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Basilicata |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi |
| Jogalap | Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Támogatás az állatbetegségek elleni küzdelem javára |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 600 000 EUR |
| A támogatás intenzitása | A támogatható kiadások 100 %-áig |
| Időtartam | 2008.12.31-ig |
| Érintett gazdasági ágazatok | A00121-A00122 Mezőgazdaság (állattartás) |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Basilicata |
| Viale della Regione Basilicata, 12 |
| I-85100 Potenza |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.2.8.

A támogatás száma

N 583/06

Tagállam

Olaszország

Régió

Basilicata

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi

Jogalap

Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Támogatás az állatbetegségek elleni küzdelem javára

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

600 000 EUR

A támogatás intenzitása

A támogatható kiadások 100 %-áig

Időtartam

2008.12.31-ig

Érintett gazdasági ágazatok

A00121-A00122 Mezőgazdaság (állattartás)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Basilicata

Viale della Regione Basilicata, 12

I-85100 Potenza

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.2.8. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 801/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Veneto |
| Megnevezés | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza) |
| Jogalap | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási rendszer |
| Célkitűzés | A mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett károk kompenzálása |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | Hivatkozás az NN 54/A/04 sz. elfogadott támogatási rendszerre |
| A támogatás intenzitása | A mezőgazdasági létesítményekben bekövetkezett károk 100 %-áig |
| Időtartam | A kifizetések végéig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.2.8.

A támogatás száma

N 801/06

Tagállam

Olaszország

Régió

Veneto

Megnevezés

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza)

Jogalap

Decreto legislativo n. 102/2004

Az intézkedés típusa

Támogatási rendszer

Célkitűzés

A mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett károk kompenzálása

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Hivatkozás az NN 54/A/04 sz. elfogadott támogatási rendszerre

A támogatás intenzitása

A mezőgazdasági létesítményekben bekövetkezett károk 100 %-áig

Időtartam

A kifizetések végéig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Egyéb információ

Az NN 54/A/04 állami támogatási dokumentáció (a 2005. június 7-iC(2005) 1622 végleges jelzésű bizottsági levél) keretében a Bizottság által jóváhagyott rendszer alkalmazására vonatkozó intézkedés

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.2.13. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 842/06 |
| Tagállam | Litvánia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. |
| Jogalap | — | Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“ |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.2.13.

A támogatás száma

N 842/06

Tagállam

Litvánia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m.

Jogalap

—

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“

| — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A 2006-os aszály kompenzálása

A támogatás formája

A mezőgazdasági termelők részére a kedvezőtlen időjárási körülmények által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: legfeljebb 190 millió LTL

A támogatás intenzitása

A támogatható károk legfeljebb 40 %-áig

Időtartam

A Bizottság jóváhagyásától számított egy év

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.2.19. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 844/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Szicília |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia) |
| Jogalap | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett károk kompenzálása |
| A támogatás formája | Közvetlen pénzbeli támogatás |
| Költségvetés | Lásd az NN 54/A/04 sz. jóváhagyott támogatási rendszert |
| A támogatás intenzitása | A mezőgazdasági termelésben bekövetkezett károk 80 %-áig |
| Időtartam | A kifizetések végéig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.2.19.

A támogatás száma

N 844/06

Tagállam

Olaszország

Régió

Szicília

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia)

Jogalap

Decreto legislativo n. 102/2004

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett károk kompenzálása

A támogatás formája

Közvetlen pénzbeli támogatás

Költségvetés

Lásd az NN 54/A/04 sz. jóváhagyott támogatási rendszert

A támogatás intenzitása

A mezőgazdasági termelésben bekövetkezett károk 80 %-áig

Időtartam

A kifizetések végéig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Egyéb információ

A Bizottság által az NN 54/A/04 számú állami támogatási dokumentáció (a C(2005) 1622 végleges jelzésű, 2005. június 7-i bizottsági levél) keretében elfogadott program végrehajtására vonatkozó intézkedés

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.2.2. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 846/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Piemonte |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli) |
| Jogalap | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási rendszer |
| Célkitűzés | A mezőgazdasági létesítményekben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett károk kompenzálása |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | Hivatkozás az NN 54/A/04. sz. elfogadott támogatási rendszerre |
| A támogatás intenzitása | 80 %-ig |
| Időtartam | A kifizetések végéig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.2.2.

A támogatás száma

N 846/06

Tagállam

Olaszország

Régió

Piemonte

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli)

Jogalap

Decreto legislativo n. 102/2004

Az intézkedés típusa

Támogatási rendszer

Célkitűzés

A mezőgazdasági létesítményekben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett károk kompenzálása

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Hivatkozás az NN 54/A/04. sz. elfogadott támogatási rendszerre

A támogatás intenzitása

80 %-ig

Időtartam

A kifizetések végéig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Egyéb információ

Az NN 54/A/04 állami támogatási dokumentáció (a 2005. június 7-iC(2005) 1622 végleges jelzésű bizottsági levél) keretében a Bizottság által jóváhagyott rendszer alkalmazására vonatkozó intézkedés

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/35

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2007. március 26.

(2007/C 70/09)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3265 |
| JPY | Japán yen | 157,05 |
| DKK | Dán korona | 7,4497 |
| GBP | Angol font | 0,67635 |
| SEK | Svéd korona | 9,3083 |
| CHF | Svájci frank | 1,6208 |
| ISK | Izlandi korona | 88,21 |
| NOK | Norvég korona | 8,1270 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5805 |
| CZK | Cseh korona | 27,935 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 246,83 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7096 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8701 |
| RON | Román lej | 3,3604 |
| SKK | Szlovák korona | 33,628 |
| TRY | Török líra | 1,8354 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6456 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5416 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,3649 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8588 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0143 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 244,99 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,5704 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,2647 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3763 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 075,79 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5797 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 63,771 |
| RUB | Orosz rubel | 34,5940 |
| THB | Thaiföldi baht | 43,550 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3265

JPY

Japán yen

157,05

DKK

Dán korona

7,4497

GBP

Angol font

0,67635

SEK

Svéd korona

9,3083

CHF

Svájci frank

1,6208

ISK

Izlandi korona

88,21

NOK

Norvég korona

8,1270

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5805

CZK

Cseh korona

27,935

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

246,83

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7096

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8701

RON

Román lej

3,3604

SKK

Szlovák korona

33,628

TRY

Török líra

1,8354

AUD

Ausztrál dollár

1,6456

CAD

Kanadai dollár

1,5416

HKD

Hongkongi dollár

10,3649

NZD

Új-zélandi dollár

1,8588

SGD

Szingapúri dollár

2,0143

KRW

Dél-Koreai won

1 244,99

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,5704

CNY

Kínai renminbi

10,2647

HRK

Horvát kuna

7,3763

IDR

Indonéz rúpia

12 075,79

MYR

Maláj ringgit

4,5797

PHP

Fülöp-szigeteki peso

63,771

RUB

Orosz rubel

34,5940

THB

Thaiföldi baht

43,550

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/36

---

Korlátozott légiközlekedési jogok elosztására irányuló szlovák nemzeti eljárás

(2007/C 70/10)

A tagállamok és harmadik országok közötti légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások tárgyalásáról és végrehajtásáról szóló 847/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkével összhangban az Európai Bizottság az alábbiakban közzéteszi a nemzeti eljárást, amely szerint a közlekedési jogokat – ha azokat harmadik országokkal kötött légiközlekedési megállapodások korlátozzák – szétosztják az arra jogosult közösségi légi fuvarozók között.

„A Szlovák Köztársaság Közlekedési, Postaügyi és Telekommunikációs Minisztériuma

2/2007 sz. iránymutatás

(2007. január 22.)

A közösségi légi fuvarozók számára légiközlekedési szolgáltatások nyújtására vonatkozó korlátozott légiforgalmi jogok biztosításáról

A Szlovák Köztársaság Közlekedési, Postaügyi és Telekommunikációs Minisztériuma (a továbbiakban: a Minisztérium) a tagállamok és harmadik országok közötti légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások tárgyalásáról és végrehajtásáról szóló, 2004. április 29-i 847/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 6. cikkével összhangban közzéteszi ezen iránymutatásokat.

1. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Az iránymutatások előírják a közösségi légi fuvarozók (a továbbiakban: a közösségi fuvarozó) számára légiközlekedési szolgáltatások nyújtására vonatkozó forgalmi jogok engedélyezési eljárását azokra az esetekre, ha nemzetközi megállapodás korlátozza a forgalmi jogokhoz való hozzáférést.

(2)   Az iránymutatások meghatározzák a közösségi fuvarozók légiközlekedési szolgáltatásainak működtetésére vonatkozó forgalmi jogok engedélyezését illető alapelveket azokban az esetekben, ahol e forgalmi jogokat Szlovákia és harmadik országok közötti nemzetközi légiközlekedési megállapodás korlátozza.

2. cikk

Forgalmi jogok és a légifuvarozók általi igénybevételük szüksége

(1)   A Szlovák Köztársaság és az Európai Unió tagállamaitól eltérő államok (a továbbiakban: harmadik országok) közötti nemzetközi megállapodásokra érvényes forgalmi jogokkal és az útvonalakon való használatukkal kapcsolatos információk a Minisztériumban, illetve annak honlapján (www.telecom.gov.sk – a továbbiakban: a honlap) érhetők el.

(2)   A Minisztérium ezenkívül közzétesz a honlapján a Szlovák Köztársaság és harmadik országok közötti polgári légiközlekedési forgalmi jogok előkészített tárgyalására vonatkozó információkat is.

(3)   Azon közösségi fuvarozó, amely korlátozott forgalmi jogú légiközlekedési szolgáltatásokat kíván biztosítani egy adott útvonalon, vagy a Szlovák Köztársaság és egy olyan harmadik ország közötti útvonalon, amellyel a Szlovák Köztársaság még nem kötött légiközlekedési megállapodást, terveiről és követelményeiről tájékoztatja a Minisztériumot. A Minisztérium a harmadik országgal kötendő légiközlekedési megállapodás tárgyalásainak előkészítésekor figyelembe veszi e tájékoztatást.

3. cikk

Forgalmi jogok kérelmezése

(1)   Ha egy közösségi fuvarozó igényét fejezi ki egy korlátozott forgalmi jog alá tartozó útvonal kihasználatlan kapacitásával kapcsolatban, a Minisztérium a szóban forgó útvonalat érintő légiközlekedési szolgáltatások nyújtásra vonatkozó felhívást tesz közzé a honlapon. A Minisztérium elektronikus formában elküldi a felhívást egyrészt minden olyan közösségi fuvarozónak, amely a Szlovák Köztársaság és az adott harmadik ország közötti útvonalon korlátozott forgalmi jogú légiközlekekedési szolgáltatásokat működtet, másrészt pedig a kihasználatlan forgalmi jogokra vonatkozó információkat kérő közösségi fuvarozónak. A felhívásban megtalálható a forgalmi jogok kérelmezésének határideje.

(2)   A forgalmi jogok iránti kérelemnek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | az érvényes működési engedély (a továbbiakban: AOC) másolata, valamint a kereskedelmi engedély másolata, amennyiben az engedélyező állam kibocsátja azt; |
| --- | --- |

a)

az érvényes működési engedély (a továbbiakban: AOC) másolata, valamint a kereskedelmi engedély másolata, amennyiben az engedélyező állam kibocsátja azt;

| b) | a közösségi fuvarozó által tervezett légiközlekedési szolgáltatások bemutatása (heti gyakoriság, használt légi jármű, végpontok közötti közvetlen szolgáltatás vagy közvetett szolgáltatás, tervezett köztes pontok vagy külső pontok, a szolgáltatás jellege: szezonális vagy egész éves); |
| --- | --- |

b)

a közösségi fuvarozó által tervezett légiközlekedési szolgáltatások bemutatása (heti gyakoriság, használt légi jármű, végpontok közötti közvetlen szolgáltatás vagy közvetett szolgáltatás, tervezett köztes pontok vagy külső pontok, a szolgáltatás jellege: szezonális vagy egész éves);

| c) | a tervezett szolgáltatások kezdési időpontja és adott esetben a működés időtartama; |
| --- | --- |

c)

a tervezett szolgáltatások kezdési időpontja és adott esetben a működés időtartama;

| d) | a szolgáltatások típusa (személyszállítás, teherszállítás, mindkettő vagy egyéb); |
| --- | --- |

d)

a szolgáltatások típusa (személyszállítás, teherszállítás, mindkettő vagy egyéb);

| e) | a fogyasztó hozzáférése a szolgáltatáshoz és ügyfélszolgálat (jegyértékesítési rendszer, elektromos jegykiadás, jegyvásárlás hitelkártyával, internetes szolgáltatások, stb.); |
| --- | --- |

e)

a fogyasztó hozzáférése a szolgáltatáshoz és ügyfélszolgálat (jegyértékesítési rendszer, elektromos jegykiadás, jegyvásárlás hitelkártyával, internetes szolgáltatások, stb.);

| f) | csatlakozó járatok; |
| --- | --- |

f)

csatlakozó járatok;

| g) | az útvonalszolgáltatás díjszabási politikája; |
| --- | --- |

g)

az útvonalszolgáltatás díjszabási politikája;

| h) | amennyiben a közösségi fuvarozó az Európai Unió Szlovákiától eltérő tagállamából származik, a kérelemnek tartalmaznia kell a vállalat vagy leányvállalatának a Szlovák Köztársaság területén való letelepedése módját, illetve a területén állandóan működő egységen keresztüli, létező és jelenleg működtetett légiközlekedési szolgáltatásokat illető információkat a vonatkozó rendelettel (2) összhangban. |
| --- | --- |

h)

amennyiben a közösségi fuvarozó az Európai Unió Szlovákiától eltérő tagállamából származik, a kérelemnek tartalmaznia kell a vállalat vagy leányvállalatának a Szlovák Köztársaság területén való letelepedése módját, illetve a területén állandóan működő egységen keresztüli, létező és jelenleg működtetett légiközlekedési szolgáltatásokat illető információkat a vonatkozó rendelettel (2) összhangban.

(3)   A kérelmet szlovák vagy angol nyelven, írásban kell benyújtani a Minisztériumhoz az (1) bekezdés szerinti határidőn belül.

(4)   Amikor a közösségi fuvarozó egy már kibocsátott korlátozott forgalmi jogú útvonal kapacitásával kapcsolatos igényét fejezi ki, de e jogokkal két egymást követő menetrendi időszakban (IATA repülési időszakok) nem éltek, a Minisztérium a honlapján a szóban forgó útvonalat érintő légiközlekedési szolgáltatásnyújtásra vonatkozó felhívást tesz közzé. A Minisztérium elektronikus úton kéri fel azon közösségi fuvarozókat, amelyek érdeklődésüket fejezték ki a kihasználatlan korlátozott forgalmi jogokra, hogy a (2) cikk alapján jelentkezésüket indoklással és a szóban forgó forgalmi jogok tervezett használatának bemutatásával együtt nyújtsák be. A felkérésben megtalálható a forgalmi jogok kérelmezésének határideje.

4. cikk

Forgalmi jogok odaítélése

(1)   A Minisztérium részletekbe menően értékeli a forgalmi jogokra vonatkozó kérelmeket, és a döntési folyamat során:

| I. | Főként a következőket veszi figyelembe:






  a) | a kérelem hiánytalansága a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- | --- |

I.

Főként a következőket veszi figyelembe:

a)

a kérelem hiánytalansága a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően;

| b) | további személy- és/vagy teherszállítási szolgáltatás bevezetésének szüksége; |
| --- | --- |

b)

további személy- és/vagy teherszállítási szolgáltatás bevezetésének szüksége;

| c) | verseny bevezetésének szüksége a szóban forgó piacon; |
| --- | --- |

c)

verseny bevezetésének szüksége a szóban forgó piacon;

| d) | a nyilvánosság részéről felmerülő igény összes alapvető típusának való megfelelés; |
| --- | --- |

d)

a nyilvánosság részéről felmerülő igény összes alapvető típusának való megfelelés;

| e) | az Európai Unió főbb repülőtereitől távol eső régiók érdeke a forgalmi jogok kibocsátásában e régiók irányába/irányából; |
| --- | --- |

e)

az Európai Unió főbb repülőtereitől távol eső régiók érdeke a forgalmi jogok kibocsátásában e régiók irányába/irányából;

| f) | a Szlovák Köztársaság és harmadik országok közötti légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó eddigi megállapodások, valamint a Szlovák Köztársaság légiközlekedési hatóságai és az adott harmadik ország közötti tárgyalási okiratból vagy jegyzőkönyvből származó megegyezések; |
| --- | --- |

f)

a Szlovák Köztársaság és harmadik országok közötti légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó eddigi megállapodások, valamint a Szlovák Köztársaság légiközlekedési hatóságai és az adott harmadik ország közötti tárgyalási okiratból vagy jegyzőkönyvből származó megegyezések;

| g) | a közösségi fuvarozónak odaítélt forgalmi jogok lehetséges hatása a harmadik ország valamely fuvarozójára és az adott útvonalon a légiközlekedési piac lehetséges fejlődésére; |
| --- | --- |

g)

a közösségi fuvarozónak odaítélt forgalmi jogok lehetséges hatása a harmadik ország valamely fuvarozójára és az adott útvonalon a légiközlekedési piac lehetséges fejlődésére;

| h) | a Szlovák Köztáraság légiközlekedési politikája és az új szolgáltatások lehetséges hatása a légiközlekedés fejlődésére; |
| --- | --- |

h)

a Szlovák Köztáraság légiközlekedési politikája és az új szolgáltatások lehetséges hatása a légiközlekedés fejlődésére;

| i) | a légiközlekedési tranzitszolgáltatások szükségessége a Szlovák Köztársaság területén; |
| --- | --- |

i)

a légiközlekedési tranzitszolgáltatások szükségessége a Szlovák Köztársaság területén;

| j) | a forgalmi jogok jelenlegi használata a Szlovák Köztársaság által kijelölt közösségi fuvarozó és/vagy a szóban forgó harmadik ország fuvarozója által (járat menetrendje, gyakorisága, használt légi jármű berendezése, díjszabási politika, személy- és/vagy áruszállítási statisztika, háttérpontok használata, köztes és túlsó pontok, a szóban forgó közlekedési szolgáltatások kapcsolódása más hálózathoz, átmenő forgalom mértéke, a Szlovák Köztársaság repülőtereinek haszna, stb). |
| --- | --- |

j)

a forgalmi jogok jelenlegi használata a Szlovák Köztársaság által kijelölt közösségi fuvarozó és/vagy a szóban forgó harmadik ország fuvarozója által (járat menetrendje, gyakorisága, használt légi jármű berendezése, díjszabási politika, személy- és/vagy áruszállítási statisztika, háttérpontok használata, köztes és túlsó pontok, a szóban forgó közlekedési szolgáltatások kapcsolódása más hálózathoz, átmenő forgalom mértéke, a Szlovák Köztársaság repülőtereinek haszna, stb).

| II. | A következő szabályok szerint jár el:






  a) | a közösségi fuvarozók légiközlekedési szolgáltatásainak kiegyensúlyozott fejlődési elve mentén cselekszik; |
| --- | --- | --- |

II.

A következő szabályok szerint jár el:

a)

a közösségi fuvarozók légiközlekedési szolgáltatásainak kiegyensúlyozott fejlődési elve mentén cselekszik;

| b) | minden esetben ellenőrzi a működési engedély érvényességét valamint a kereskedelmi engedélyt, amennyiben az engedélyező tagállami kibocsátja azt; |
| --- | --- |

b)

minden esetben ellenőrzi a működési engedély érvényességét valamint a kereskedelmi engedélyt, amennyiben az engedélyező tagállami kibocsátja azt;

| c) | megvizsgálja a szlovákiai vagy közösségi fuvarozó eddigi forgalmi engedélyeinek használata és legfőbb tevékenysége közötti viszonyt; |
| --- | --- |

c)

megvizsgálja a szlovákiai vagy közösségi fuvarozó eddigi forgalmi engedélyeinek használata és legfőbb tevékenysége közötti viszonyt;

| d) | értékeli a tervezett szolgáltatások megvalósulásának különböző lehetőségeihez fűződő pénzügyi elemzéseket az utasok és a rakomány szempontjából is (az elemzések bemutatják többek között a piaci helyzetet és az útvonal versenyhelyzetét); |
| --- | --- |

d)

értékeli a tervezett szolgáltatások megvalósulásának különböző lehetőségeihez fűződő pénzügyi elemzéseket az utasok és a rakomány szempontjából is (az elemzések bemutatják többek között a piaci helyzetet és az útvonal versenyhelyzetét);

| e) | értékeli a valós biztonsági szintet és a hozzá kapcsolódó követelmények betartását; |
| --- | --- |

e)

értékeli a valós biztonsági szintet és a hozzá kapcsolódó követelmények betartását;

| f) | megvizsgálja a pályázó közösségi fuvarozó esetleg kialakuló vagy fennálló uralkodó helyzetének negatív hatását a Szlovák Köztársasághoz kapcsolódó légiközlekedési piacra. |
| --- | --- |

f)

megvizsgálja a pályázó közösségi fuvarozó esetleg kialakuló vagy fennálló uralkodó helyzetének negatív hatását a Szlovák Köztársasághoz kapcsolódó légiközlekedési piacra.

(2)   A Minisztérium meghallgatást szervezhet a pályázóknak. Ebben az esetben minden pályázó részt vesz a meghallgatáson.

(3)   A forgalmi jog odaítéléséről szóló döntésről a Minisztérium által választott légi fuvarozó írásban értesül, a kapcsolódó információkat pedig közzéteszik a Minisztérium honlapján.

(4)   A Minisztérium átlátható módon viszi véghez a Szlovák Köztársaság és harmadik országok közötti légiközlekedési forgalmi jogok felügyeletéhez, a honlapján a frissített lehetséges útvonalakról megjelenő értesítésekhez, a légi fuvarozók pályázatainak vizsgálatához, a korlátozott forgalmi jogokkal kapcsolatos döntéshez és a jogok odaítéléséhez kapcsolódó eljárást. A korlátozott forgalmi jogok odaítélése – korlátozott jellegükből fakadóan – nem kérhető, és a Szlovák Köztársaság légiközlekedési politikáját tükrözi, számításba véve a közösségi fuvarozók érdekeit.

(5)   Az odaítélt forgalmi jogok a 3. cikk (1) vagy (4) bekezdésében említett új felhívásig, illetve a Minisztérium által meghatározott időpontig maradnak hatályban, amennyiben ilyen időpontot meghatároztak az odaítélt forgalmi jogok esetében. Mindazonáltal a forgalmi jogok megszűnhetnek az 5. cikkben említett újraértékeléssel vagy a 6. cikkben említett hatályon kívül helyezéssel vagy visszavonással.

5. cikk

Az odaítélt forgalmi jogok újraértékelése

(1)   A Minisztérium felülvizsgálhatja a forgalmi jogok odaítélésével kapcsolatos döntését. A forgalmi jogok odaítélésével kapcsolatos döntést a Szlovákiában, Szlovákiából és/vagy Szlovákián keresztül légiközlekedési szolgáltatást üzemeltető közösségi fuvarozó beadványának benyújtása esetén újra kell értékelni.

(2)   A döntés által forgalmi jogban részesült közösségi fuvarozót a forgalmi jogok odaítélésével kapcsolatos vonatkozó döntés bármely újraértékeléséről értesítik. A szóban forgó útvonal(ak)ra odaítélt forgalmi jogok újraértékelését érintő értesítést közzéteszik a honlapon. A felhívásban megtalálható a forgalmi jogok közösségi fuvarozó általi kérelmezésének határideje.

6. cikk

A forgalmi jogok hatályon kívül helyezése vagy visszavonása

(1)   A Minisztérium visszavonja a forgalmi jogokkal kapcsolatos döntését, amennyiben a forgalmi jogokkal rendelkező légiközlekedési szolgáltatás biztosítása nem kezdődik el azon menetrend szerinti repülési időszak vége előtt, amely a forgalmi jogok megítélésének időszakát követi, vagy azon időszakot, amely során a közösségi fuvarozót az érintett harmadik ország viszonylatában kijelölték (a későbbi időpont érvényes), és amennyiben ezen időszak vége előtt a közösségi fuvarozó nem mutatott fel olyan különleges körülményeket bizonyító tényeket, amelyek megakadályozták a szolgáltatás működtetését.

(2)   A Minisztérim visszavonja a már odaítélt forgalmi jogokra vonatkozó döntését, amennyiben a szóban forgó közösségi fuvarozó írásban értesítette a Minisztériumot arról, hogy nem áll szándékában a jogok további használata, vagy amennyiben az Európai Unió illetékes tagállama nem bocsátotta ki, visszavonta vagy nem hosszabbította meg a közösségi fuvarozó számára általa korábban kiadott működési engedélyt.

(3)   A Minisztérium teljes mértékben, időszakosan vagy bizonyos útvonalakra vonatkozóan visszavonja a közösségi fuvarozónak odaítélt forgalmi jogokat, amennyiben a közösségi fuvarozó:

| a) | a légiközlekedési szolgáltatást nem az odaítélt forgalmi jogok feltételeinek megfelelően üzemelteti; |
| --- | --- |

a)

a légiközlekedési szolgáltatást nem az odaítélt forgalmi jogok feltételeinek megfelelően üzemelteti;

| b) | nem tesz eleget azon légiközlekedési megállapodásnak, amely alapján odaítélték a forgalmi jogokat, vagy megsért más nemzetközi kötelezettséget; |
| --- | --- |

b)

nem tesz eleget azon légiközlekedési megállapodásnak, amely alapján odaítélték a forgalmi jogokat, vagy megsért más nemzetközi kötelezettséget;

| c) | nem veszi kellő mértékben figyelembe a légiközlekedési szolgáltatás működtetési feltételeit és az e szolgáltatásokra alkalmazott általános szabályokat; |
| --- | --- |

c)

nem veszi kellő mértékben figyelembe a légiközlekedési szolgáltatás működtetési feltételeit és az e szolgáltatásokra alkalmazott általános szabályokat;

| d) | nem teljesíti a közösségi fuvarozók szlovák köztársaságbeli letelepedésének feltételeit; |
| --- | --- |

d)

nem teljesíti a közösségi fuvarozók szlovák köztársaságbeli letelepedésének feltételeit;

| e) | nem teljesíti tovább azon feltételeket, amelyek alapján a működési engedélyt kibocsátották a számára. |
| --- | --- |

e)

nem teljesíti tovább azon feltételeket, amelyek alapján a működési engedélyt kibocsátották a számára.

7. cikk

Jogok átruházáása

A Szlovák Köztársaság részéről a közösségi fuvarozó számára odaítélt forgalmi jogokat sem átruházni, sem kereskedelmi célból felhasználni nem lehet.

8. cikk

Hatálybalépés

Ezen iránymutatás 2007. március 1-jén lép életbe.

Ľubomír VÁŽNY

Miniszter”

---

(1)  HL L 157., 2004.4.30., 7. o.

1

(2)  A 847/2004/EK rendelet.

2

---

V Hirdetmények

IGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/40

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS – EACEA/03/07

„Fiatalok a világért ”együttműködés az Európai Unióval nem szomszédos országokkal

„Cselekvő ifjúság ”program

(2007/C 70/11)

1.   Célok és általános leírás

Jelen felhívás olyan projektek támogatását célozza, amelyek elősegítik a program-országok és az Európai Unióval nem szomszédos partnerországok közötti együttműködést az ifjúságpolitika területén, a következő célok megvalósításának érdekében:

| — | a tapasztalat és bevált gyakorlat cseréje az ifjúságpolitika és a nem formális oktatás területén, |
| --- | --- |

—

a tapasztalat és bevált gyakorlat cseréje az ifjúságpolitika és a nem formális oktatás területén,

| — | az ifjúságpolitika, valamint az ifjúsági és önkéntes munka fejlesztésének előmozdítása, továbbá az ifjúsági szervezetek teljesítőképességének és új tagjaik integrációjának támogatása, |
| --- | --- |

—

az ifjúságpolitika, valamint az ifjúsági és önkéntes munka fejlesztésének előmozdítása, továbbá az ifjúsági szervezetek teljesítőképességének és új tagjaik integrációjának támogatása,

| — | partnerségi együttműködés és tartós hálózatok kiépítése ifjúsági szervezetek között. |
| --- | --- |

—

partnerségi együttműködés és tartós hálózatok kiépítése ifjúsági szervezetek között.

A projekteket a következő témák valamelyikében lehet benyújtani:

| 1. | A civil társadalom, az állampolgárság és a demokrácia megszilárdítása |
| --- | --- |

1.

A civil társadalom, az állampolgárság és a demokrácia megszilárdítása

| 2. | A rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelem |
| --- | --- |

2.

A rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelem

| 3. | Etnikai és vallási csoportok közti párbeszéd |
| --- | --- |

3.

Etnikai és vallási csoportok közti párbeszéd

| 4. | Konfliktus-helyzetet követő mediáció és újjáépítés |
| --- | --- |

4.

Konfliktus-helyzetet követő mediáció és újjáépítés

| 5. | A nők aktív társadalmi részvétele |
| --- | --- |

5.

A nők aktív társadalmi részvétele

| 6. | Kisebbségek jogai |
| --- | --- |

6.

Kisebbségek jogai

Az együttműködés végső kedvezményezettjei az ifjúsági szektorban dolgozók, programszervezők és egyéb felelősök, a fiatalok, valamint az ifjúsági szervezetek és létesítmények e területen együttműködést előmozdító projektjeinek megvalósításában érdekelt további szereplői.

Ezen felhívás a „Cselekvő ifjúság ”program 3.2. pontjára vonatkozik. Ezen felhívás alkalmazása függ az Ügynökség felhatalmazó jogi aktusának elfogadásától és attól, hogy a Bizottság elfogadja-e a „Cselekvő ifjúság ”programmal kapcsolatos éves munkaprogramot. Jelen felhívás nem köti az Ügynökséget és módosítható e két tényező függvényében.

2.   A pályázásra jogosultak köre

A pályázatot non-profit szervezetek, nem kormányzati szervek, illetve helyi, regionális vagy országos szintű közjogi személyek nyújthatják be. Kizárólag a programországok valamelyikében bejegyzett és jogi személyiséggel rendelkező szervezetek jogosultak támogatásra.

A programországok a következők:

| — | az Európai Unió tagállamai (1), |
| --- | --- |

—

az Európai Unió tagállamai (1),

| — | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országai, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (Izland, Liechtenstein, Norvégia) (2), |
| --- | --- |

—

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országai, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (Izland, Liechtenstein, Norvégia) (2),

| — | az előcsatlakozási stratégiában részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keret-megállapodásokban meghatározott általános elveknek, valamint általános feltételeknek és rendelkezéseknek megfelelően (Törökország). |
| --- | --- |

—

az előcsatlakozási stratégiában részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keret-megállapodásokban meghatározott általános elveknek, valamint általános feltételeknek és rendelkezéseknek megfelelően (Törökország).

A projektek, a pályázót is beleértve, legalább négy különböző országból származó partner együttműködésére kell épüljenek, úgy, hogy az országok közül legalább kettő partnerországnak és legalább kettő programországnak kell szerepelnie, ez utóbbiak legalább egyike pedig európai uniós tagország kell legyen.

3.   A projektek finanszírozása és időtartama

A jelen pályázati felhívás keretében támogatandó projektek társfinanszírozására hozzávetőlegesen előirányzott költségvetési keret 2 285 000 euró.

A pénzügyi támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 80 %-át. A támogatás maximális összege 100 000 euró.

A tevékenységeket 2007. december 15-e és 2008. február 15-e között kell megkezdeni. A projektek időtartama legalább 6 és legfeljebb 12 hónap lehet.

4.   Pályázati határidő

A pályázatokat legkésőbb 2007. május 31-ig (a dátumot a postai bélyegző hitelesíti) kell beküldeni az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséghez (EACEA).

5.   Kiegészítő információk

Jelen felhívás teljes szövege, valamint a pályázati űrlap megtalálható az alábbi internetcímen:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action32/index.htm

A pályázatoknak a pályázati felhívás teljes szövegében megfogalmazott valamennyi követelménynek meg kell felelniük, és csak az erre a célra készült formanyomtatványon nyújthatók be.

---

(1)  Tengerentúli országokból és területekről (TOT) származó egyének, és adott esetben itt működő illetékes köz- és/vagy magánszervezetek, intézmények azzal a feltétellel támogathatók a „Cselekvő Ifjúság ”program keretében, hogy a program szabályait, valamint a velük kapcsolatban lévő tagállamra vonatkozó szabályokat betartják. Az érintett tengerentúli országok és területek jegyzékét az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat (HL L 314., 2001.11.30., 1. o.) 1.A. melléklete tartalmazza.

(2)  Az EGT-vegyesbizottság határozata hatálybalépése esetében.

---

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 70/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 70/42

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS – EACEA/02/07

Pályázati felhívás az innovációt és minőséget ösztönző projektek finanszírozására az ifjúságpolitika területén

„Cselekvő ifjúság ”program

(2007/C 70/12)

1.   Célok és általános leírás

Jelen felhívás a „Cselekvő ifjúság ”program 4.4. alprogramjára vonatkozik. Célja olyan projektek támogatása, amelyek az innovatív és minőségi elemek bevezetésére, megvalósítására és elterjesztésére irányulnak a nem formális oktatási és ifjúsági munkában.

Az újszerűség megnyilvánulhat:

| — | a tartalomban és célkitűzésekben, összhangban az európai ifjúságpolitikai együttműködési keret kidolgozásával és a Cselekvő Ifjúság program prioritásaival, és/vagy |
| --- | --- |

—

a tartalomban és célkitűzésekben, összhangban az európai ifjúságpolitikai együttműködési keret kidolgozásával és a Cselekvő Ifjúság program prioritásaival, és/vagy

| — | az alkalmazott módszerekben, amelyek új ötletekkel és megközelítésekkel gazdagítják a nem formális oktatás és az ifjúsági munka területét. |
| --- | --- |

—

az alkalmazott módszerekben, amelyek új ötletekkel és megközelítésekkel gazdagítják a nem formális oktatás és az ifjúsági munka területét.

Összefüggésben a program a fiatalok részvételét, a kulturális sokszínűséget, az európai állampolgárságot és a társadalmi beilleszkedést támogató általános prioritásaival, valamint az esélyegyenlőség ösztönzésének 2007-es évi prioritásával (2007 az Esélyegyenlőség európai éve), a projektek célja az európai külvárosi térségekben élő, hátrányos helyzetű fiatalok integrációjának támogatása.

Ezen felhívás alkalmazása függ az Ügynökség felhatalmazó jogi aktusának elfogadásától és attól, hogy a Bizottság elfogadja-e a „Cselekvő ifjúság ”programmal kapcsolatos éves munkaprogramot. Jelen felhívás ezért nem kötelezi az Ügynökséget és módosítható e két tényező függvényében.

2.   A pályázásra jogosultak köre

Pályázhatnak non-profit szervezetek vagy szövetségek, illetve helyi, regionális vagy nemzeti szintű intézmények. Kizárólag az ún. „programországok ”valamelyikében bejegyzett és jogi személyiséggel rendelkező szervezetek jogosultak támogatásra és partnerként való részvételre a projektekben.

A programországok a következők:

| — | az Európai Unió tagországai (1), |
| --- | --- |

—

az Európai Unió tagországai (1),

| — | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országai, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (Izland, Liechtenstein és Norvégia) (2), |
| --- | --- |

—

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országai, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (Izland, Liechtenstein és Norvégia) (2),

| — | az előcsatlakozási stratégiában részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keret-megállapodásokban meghatározott általános elveknek, feltételeknek és rendelkezéseknek megfelelően (Törökország). |
| --- | --- |

—

az előcsatlakozási stratégiában részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keret-megállapodásokban meghatározott általános elveknek, feltételeknek és rendelkezéseknek megfelelően (Törökország).

A projektek, a pályázót is beleértve, legalább négy különböző országbeli szervezet együttműködésére épülnek, amelyek közül legalább egynek európai uniós székhellyel kell rendelkeznie.

Természetes személyek e pályázati felhívás keretében nem támogathatóak.

3.   A projektek finanszírozása és időtartama

A jelen pályázati felhívás keretében támogatandó projektek társfinanszírozására hozzávetőlegesen előirányzott költségvetési keret 600 000 EUR.

A pénzügyi támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 65 %-át. A projektenként megítélhető támogatás maximális összege nem haladhatja meg a 100 000 EUR tevékenységi évenként (12 hónap alatt). A támogatás maximális összege 200 000 EUR.

A tevékenységeket 2007. december1-je és 2008. január 31-e között kell megkezdeni. A projektek időtartama legalább 12 és legfeljebb 24 hónap lehet.

4.   Pályázati határidő

A pályázatokat legkésőbb 2007. június 30-ig (a dátumot a postai bélyegző hitelesíti) kell beküldeni az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséghez (EACEA).

5.   További információk

Jelen felhívás teljes szövege, valamint a pályázati űrlap megtalálható az alábbi internet címen:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action44/index.htm

A pályázatoknak a pályázati felhívás teljes szövegében megfogalmazott valamennyi követelménynek meg kell felelniük, és csak az erre a célra készült formanyomtatványon nyújthatók be.

---

(1)  Tengerentúli országokból és területekről (TOT) származó egyének, és adott esetben itt működő illetékes köz- és/vagy magánszervezetek, intézmények azzal a feltétellel támogathatók a „Cselekvő ifjúság ”program keretében, hogy a program szabályait, valamint a velük kapcsolatban lévő tagállamra vonatkozó szabályokat betartják. Az érintett tengerentúli országok és területek jegyzékét az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat (HL L 314., 2001.11.30., 1. o. ) 1.A. melléklete tartalmazza.

(2)  Az EGT-vegyesbizottság határozata hatálybalépése esetében.

---