# Eiropas Savienības C 89/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 89 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 24. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 89

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 24. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2007/C 089/01 | Es UN Libānas asociācijas Padomes ieteikums nr. 1/2007 — 2007. gada 19. janvārī par ES un Libānas rīcības plāna īstenošanu | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2007/C 089/02 | Padomes Atzinums — 2007. gada 27. marts par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2006.–2010. gadam | 2 |
| 2007/C 089/03 | Padomes Atzinums — 2007. gada 27. marts par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam | 7 |
| 2007/C 089/04 | Padomes Atzinums — 2007. gada 27. marts par Bulgārijas konverģences programmu 2006.–2009. gadam | 11 |
| 2007/C 089/05 | Padomes Atzinums — 2007. gada 27. marts par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2006.–2009. gadam | 15 |
| 2007/C 089/06 | Padomes Atzinums — 2007. gada 27. marts par Rumānijas konverģences programmu 2006–2009 | 19 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2007/C 089/01

Es UN Libānas asociācijas Padomes ieteikums nr. 1/2007 — 2007. gada 19. janvārī par ES un Libānas rīcības plāna īstenošanu

1

ATZINUMI

Padome

2007/C 089/02

Padomes Atzinums — 2007. gada 27. marts par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2006.–2010. gadam

2

2007/C 089/03

Padomes Atzinums — 2007. gada 27. marts par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam

7

2007/C 089/04

Padomes Atzinums — 2007. gada 27. marts par Bulgārijas konverģences programmu 2006.–2009. gadam

11

2007/C 089/05

Padomes Atzinums — 2007. gada 27. marts par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2006.–2009. gadam

15

2007/C 089/06

Padomes Atzinums — 2007. gada 27. marts par Rumānijas konverģences programmu 2006–2009

19

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 089/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 23 |
| 2007/C 089/08 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 26 |
| 2007/C 089/09 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 30 |
| 2007/C 089/10 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  ) | 37 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 089/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

23

2007/C 089/08

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

26

2007/C 089/09

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

30

2007/C 089/10

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  )

1

37

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 089/11 | Euro maiņas kurss | 38 |
| | DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI |
| 2007/C 089/12 | Kompetentās iestādes tabakas audzēšanas līgumu reģistrācijai | 39 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 089/11

Euro maiņas kurss

38

DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

2007/C 089/12

Kompetentās iestādes tabakas audzēšanas līgumu reģistrācijai

39

| | V   Atzinumi un paziņojumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 089/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag) (
  1
  ) | 42 |
| 2007/C 089/14 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 43 |

V   Atzinumi un paziņojumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 089/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag) (
  1
  )

1

42

2007/C 089/14

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/1

---

ES UN LIBĀNAS ASOCIĀCIJAS PADOMES IETEIKUMS NR. 1/2007

2007. gada 19. janvārī

par ES un Libānas rīcības plāna īstenošanu

(2007/C 89/01)

ES UN LIBĀNAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, (turpmāk — “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums”), un jo īpaši tā 76. panta 2. punkta otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 76. pants pilnvaro Asociācijas padomi sniegt vajadzīgos ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 76. pants pilnvaro Asociācijas padomi sniegt vajadzīgos ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai.

| (2) | Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 86. pantu puses veic vispārējus vai īpašus pasākumus, lai izpildītu saistības saskaņā ar nolīgumu, un nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 86. pantu puses veic vispārējus vai īpašus pasākumus, lai izpildītu saistības saskaņā ar nolīgumu, un nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu.

| (3) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma puses ir vienojušās par ES un Libānas rīcības plāna tekstu. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma puses ir vienojušās par ES un Libānas rīcības plāna tekstu.

| (4) | ES un Libānas rīcības plāns atbalstīs Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma īstenošanu, izstrādājot un saskaņojot starp pusēm konkrētus pasākumus, kas sniegs praktiskus ieteikumus šai īstenošanai. |
| --- | --- |

(4)

ES un Libānas rīcības plāns atbalstīs Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma īstenošanu, izstrādājot un saskaņojot starp pusēm konkrētus pasākumus, kas sniegs praktiskus ieteikumus šai īstenošanai.

| (5) | Rīcības plānam ir divi mērķi — noteikt konkrētus pasākumus pušu saistību izpildei, kas noteiktas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, un nodrošināt plašāku regulējumu ES un Libānas attiecību tālākai nostiprināšanai, iekļaujot būtisku ekonomikas integrāciju un politiskās sadarbības padziļināšanu atbilstoši Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma vispārīgajiem mērķiem, |
| --- | --- |

(5)

Rīcības plānam ir divi mērķi — noteikt konkrētus pasākumus pušu saistību izpildei, kas noteiktas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, un nodrošināt plašāku regulējumu ES un Libānas attiecību tālākai nostiprināšanai, iekļaujot būtisku ekonomikas integrāciju un politiskās sadarbības padziļināšanu atbilstoši Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma vispārīgajiem mērķiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Vienīgais pants

Asociācijas padome iesaka pusēm īstenot ES un Libānas rīcības plānu (1), ciktāl šāda īstenošana ir vērsta uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma mērķu sasniegšanu.

Brusselas, 2007. gada 19. janvārī

Asociācijas padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  http://register.consilium.europa.eu

1

---

ATZINUMI

Padome

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/2

---

Padomes Atzinums

2007. gada 27. marts

par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2006.–2010. gadam

(2007/C 89/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. martā ir izskatījusi atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu, kas aptver laiku no 2006. līdz 2010. gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. martā ir izskatījusi atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu, kas aptver laiku no 2006. līdz 2010. gadam (2).

| (2) | Programmas pamatā esošajā makroekonomiskajā scenārijā ir paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 2,7 % 2006. gadā līdz vidēji 2,2 % pārējā programmas darbības laikā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots ar ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju arī šķiet reālistiskas. |
| --- | --- |

(2)

Programmas pamatā esošajā makroekonomiskajā scenārijā ir paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 2,7 % 2006. gadā līdz vidēji 2,2 % pārējā programmas darbības laikā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots ar ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju arī šķiet reālistiskas.

| (3) | Atjauninātās stabilitātes programmas pamatā ir pieņēmums, ka 2006. gada budžets ir līdzsvarots. Šķiet, ka pieņēmumu lielās līnijās apstiprina jaunākie dati, kaut gan Komisijas dienestu veiktās rudens prognozēs bija plānots deficīts – 0,2 % no IKP. Lai gan cikliskie nosacījumi 2006. gadā izrādījās krietni labāki nekā prognozēts iepriekšējā atjauninātajā programmā, un izdevumu dinamika kopumā atbilda gaidītajam, ieņēmumi bija mazāki nekā paredzēts (galvenokārt tāpēc, ka pienācīgi nebija novērtēta 2001. gada tiešo nodokļu reformas pēdējās stadijas ietekme, ar ko bija iecerēts samazināt lielo nodarbināšanas izmaksu un neto algas starpību). Trūkstošos līdzekļus daļēji kompensēja tas, ka plānotie vienreizējie pasākumi deva vairāk nekā bija iecerēts, un notika daži papildu vienreizēji, ierobežota mēroga pasākumi. Tāpēc 2006. gadā ievērojami pasliktinājās strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem), galvenokārt ieņēmumu samazināšanas pasākumu dēļ. |
| --- | --- |

(3)

Atjauninātās stabilitātes programmas pamatā ir pieņēmums, ka 2006. gada budžets ir līdzsvarots. Šķiet, ka pieņēmumu lielās līnijās apstiprina jaunākie dati, kaut gan Komisijas dienestu veiktās rudens prognozēs bija plānots deficīts – 0,2 % no IKP. Lai gan cikliskie nosacījumi 2006. gadā izrādījās krietni labāki nekā prognozēts iepriekšējā atjauninātajā programmā, un izdevumu dinamika kopumā atbilda gaidītajam, ieņēmumi bija mazāki nekā paredzēts (galvenokārt tāpēc, ka pienācīgi nebija novērtēta 2001. gada tiešo nodokļu reformas pēdējās stadijas ietekme, ar ko bija iecerēts samazināt lielo nodarbināšanas izmaksu un neto algas starpību). Trūkstošos līdzekļus daļēji kompensēja tas, ka plānotie vienreizējie pasākumi deva vairāk nekā bija iecerēts, un notika daži papildu vienreizēji, ierobežota mēroga pasākumi. Tāpēc 2006. gadā ievērojami pasliktinājās strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem), galvenokārt ieņēmumu samazināšanas pasākumu dēļ.

| (4) | Programmas galvenais mērķis no vidēja termiņa budžeta stratēģijas viedokļa ir nodrošināt konsekventu joprojām augstās parāda attiecības (2006. gadā gandrīz 90 %) samazinājumu zem 75 % no IKP 2010. gadā, pakāpeniski palielinot nominālos budžeta pārpalikumus (no 0,3 % no IKP 2007. gadā līdz 0,9 % 2010. gadā), lai sagatavotos paredzamam triecienam, ko dos iedzīvotāju novecošanās. Gaidāms, ka primārais budžeta pārpalikums, kas kopš 2001. gada (kad tas bija 7 % no IKP) ir samazinājies, stabilizēsies apmēram 4,1 % apjomā no IKP. Visu korekciju gandrīz pilnībā panāk, samazinot izdevumus (par 1,25 procentu punktu no IKP laikā no 2006. līdz 2010. gadam). Izdevumu samazināšana notiek tāpēc, ka samazinās procentu izdevumi (0,75 procenta punkta), ko rada konsekventa parādu samazināšana, kā arī primāro izdevumu samazināšana (0,5 procenta punkta). To daļēji kompensē valsts ieņēmumu samazinājums (0,5 a procenta punkta). Programmas prognozes pēc 2007. gada kopumā atbilst prognozēm, kas paredz nemainīgu politiku, lai gan šķiet, ka programmā arī (netieši) paredzēts budžeta mērķu sasniegšanai arī turpmāk izmantot vienreizējus pasākumus. Tāda stratēģija visumā atgādina iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājuma stratēģiju uz kopumā nemainīga makroekonomiskā scenārija fona. |
| --- | --- |

(4)

Programmas galvenais mērķis no vidēja termiņa budžeta stratēģijas viedokļa ir nodrošināt konsekventu joprojām augstās parāda attiecības (2006. gadā gandrīz 90 %) samazinājumu zem 75 % no IKP 2010. gadā, pakāpeniski palielinot nominālos budžeta pārpalikumus (no 0,3 % no IKP 2007. gadā līdz 0,9 % 2010. gadā), lai sagatavotos paredzamam triecienam, ko dos iedzīvotāju novecošanās. Gaidāms, ka primārais budžeta pārpalikums, kas kopš 2001. gada (kad tas bija 7 % no IKP) ir samazinājies, stabilizēsies apmēram 4,1 % apjomā no IKP. Visu korekciju gandrīz pilnībā panāk, samazinot izdevumus (par 1,25 procentu punktu no IKP laikā no 2006. līdz 2010. gadam). Izdevumu samazināšana notiek tāpēc, ka samazinās procentu izdevumi (0,75 procenta punkta), ko rada konsekventa parādu samazināšana, kā arī primāro izdevumu samazināšana (0,5 procenta punkta). To daļēji kompensē valsts ieņēmumu samazinājums (0,5 a procenta punkta). Programmas prognozes pēc 2007. gada kopumā atbilst prognozēm, kas paredz nemainīgu politiku, lai gan šķiet, ka programmā arī (netieši) paredzēts budžeta mērķu sasniegšanai arī turpmāk izmantot vienreizējus pasākumus. Tāda stratēģija visumā atgādina iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājuma stratēģiju uz kopumā nemainīga makroekonomiskā scenārija fona.

| (5) | Tā kā programmā nav informācijas par vienreizēju un citu pagaidu pasākumu piemērošanu pēc 2007. gada, strukturālo bilanci no 2008. gada nevar aprēķināt, izmantojot programmas informāciju. Pieņemot, ka vienreizējo pasākumu relatīvā ietekme pēc 2007. gada nemainīsies, ir plānots, ka strukturālā bilance, ko aprēķina ar saskaņotu metodoloģiju, uzlabosies no apmēram – 0,4 % no IKP 2006. gadā līdz 0,7 % programmas darbības laika beigās. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā programmā paredzētā budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķis (VTM) ir strukturāls pārpalikums – 0,5 % no IKP, ko programmā paredzēts sasniegt līdz 2008. gadam, t.i., gadu vēlāk nekā plānots iepriekšējā atjauninājumā. Tā kā VTM ir striktāks nekā minimālais kritērijs (aplēsts deficīts apmēram 1,25 % no IKP), to sasniedzot, vajadzētu būt izveidotai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. VTM iekļaujas robežās, kas Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā ir noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm, un ir krietni striktāks nekā būtu vajadzīgs, ņemot vērā parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo ilgtermiņa pieaugumu. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā programmā nav informācijas par vienreizēju un citu pagaidu pasākumu piemērošanu pēc 2007. gada, strukturālo bilanci no 2008. gada nevar aprēķināt, izmantojot programmas informāciju. Pieņemot, ka vienreizējo pasākumu relatīvā ietekme pēc 2007. gada nemainīsies, ir plānots, ka strukturālā bilance, ko aprēķina ar saskaņotu metodoloģiju, uzlabosies no apmēram – 0,4 % no IKP 2006. gadā līdz 0,7 % programmas darbības laika beigās. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā programmā paredzētā budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķis (VTM) ir strukturāls pārpalikums – 0,5 % no IKP, ko programmā paredzēts sasniegt līdz 2008. gadam, t.i., gadu vēlāk nekā plānots iepriekšējā atjauninājumā. Tā kā VTM ir striktāks nekā minimālais kritērijs (aplēsts deficīts apmēram 1,25 % no IKP), to sasniedzot, vajadzētu būt izveidotai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. VTM iekļaujas robežās, kas Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā ir noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm, un ir krietni striktāks nekā būtu vajadzīgs, ņemot vērā parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo ilgtermiņa pieaugumu.

| (6) | Budžeta izpildes rezultāti varētu būt mazliet sliktāki nekā programmā paredzēts. Tas jo īpaši ir attiecas uz 2007. gadu — galvenokārt tāpēc, ka budžets šķiet mazliet par optimistisku, un brīžiem dod nepietiekamu informāciju par paredzētajiem pasākumiem (ietverot arī vienreizējus pasākumus nekustamu īpašumu tirdzniecības jomā vai pensiju saistību pārņemšanu no valsts sabiedrībām, kas nav raksturoti precīzāk). Beļģijai kopumā ir labi veicies iepriekšējo nominālo budžeta mērķu sasniegšanā, bet, tāpat kā pēdējos gados, būs vajadzīga stingra pārraudzība, lai sasniegtu 2007. gada mērķi. Paredzamajos budžeta kontroles pasākumos būtu konkrēti jānorāda visi vajadzīgie papildu pasākumi. Ja 2007. gadā rezultāts būs sliktāks par paredzēto, tas ietekmēs arī turpmākos gadus. No 2008. gada pastāv arī iespējamība, ka vienreizējos pasākumus ar beigušos termiņu neaizstās ar strukturāliem pasākumiem. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta izpildes rezultāti varētu būt mazliet sliktāki nekā programmā paredzēts. Tas jo īpaši ir attiecas uz 2007. gadu — galvenokārt tāpēc, ka budžets šķiet mazliet par optimistisku, un brīžiem dod nepietiekamu informāciju par paredzētajiem pasākumiem (ietverot arī vienreizējus pasākumus nekustamu īpašumu tirdzniecības jomā vai pensiju saistību pārņemšanu no valsts sabiedrībām, kas nav raksturoti precīzāk). Beļģijai kopumā ir labi veicies iepriekšējo nominālo budžeta mērķu sasniegšanā, bet, tāpat kā pēdējos gados, būs vajadzīga stingra pārraudzība, lai sasniegtu 2007. gada mērķi. Paredzamajos budžeta kontroles pasākumos būtu konkrēti jānorāda visi vajadzīgie papildu pasākumi. Ja 2007. gadā rezultāts būs sliktāks par paredzēto, tas ietekmēs arī turpmākos gadus. No 2008. gada pastāv arī iespējamība, ka vienreizējos pasākumus ar beigušos termiņu neaizstās ar strukturāliem pasākumiem.

| (7) | Ņemot vērā tādu risku izvērtējumu, programmas budžeta nostādne var nebūt pietiekama, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr, kā iepriekš norādīts, VTM ir striktāks nekā vajadzētu, spriežot no parāda attiecības un ražošanas potenciālā apjoma caurmēra pieauguma ilgtermiņā. Budžeta stratēģija šķiet pietiekama, lai strukturālā ziņā no 2008. gada panāktu paktam atbilstošu budžeta stāvokli. Turklāt programmas budžeta nostādne, šķiet, nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību dēļ nepārsniegtu deficīta slieksni – 3 % no IKP. Korekciju tempi, piemērojoties programmā ietvertajam VTM, būtu jāpaātrina, lai tie atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā norādīts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances gada uzlabojuma kritērijam jābūt 0,5 % no IKP, un ekonomikas uzplaukuma laikā korekcijai jābūt lielākai, savukārt ekonomikas lejupslīdes laikā tā varētu būt mazāka. Konkrēti, ņemot vērā riskus, 2007. gadā korekcija var nepalīdzēt sasniegt kritēriju, un pēc tam palēnināties. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā tādu risku izvērtējumu, programmas budžeta nostādne var nebūt pietiekama, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr, kā iepriekš norādīts, VTM ir striktāks nekā vajadzētu, spriežot no parāda attiecības un ražošanas potenciālā apjoma caurmēra pieauguma ilgtermiņā. Budžeta stratēģija šķiet pietiekama, lai strukturālā ziņā no 2008. gada panāktu paktam atbilstošu budžeta stāvokli. Turklāt programmas budžeta nostādne, šķiet, nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību dēļ nepārsniegtu deficīta slieksni – 3 % no IKP. Korekciju tempi, piemērojoties programmā ietvertajam VTM, būtu jāpaātrina, lai tie atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā norādīts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances gada uzlabojuma kritērijam jābūt 0,5 % no IKP, un ekonomikas uzplaukuma laikā korekcijai jābūt lielākai, savukārt ekonomikas lejupslīdes laikā tā varētu būt mazāka. Konkrēti, ņemot vērā riskus, 2007. gadā korekcija var nepalīdzēt sasniegt kritēriju, un pēc tam palēnināties.

| (8) | Programmā ir uzrādīts parāds – 87,7 % no IKP 2006. gadā — bet tajā nav ietverta 2005. gadā notikusī dzelzceļa korporācijas SNCB parāda pārņemšana, kas pēc Eurostat datiem attiecīgā gadā parāda līmeni ir pacēlusi par 1,7 % no IKP. Tāpēc Komisijas dienesti 2006. gadā Beļģijas kopējo parādu lēš 89,4 % apjomā no IKP, kas joprojām ir krietni virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 60 % apjomā no IKP, lai arī dažos pēdējos gados tas ir būtiski sarucis. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā strauji samazināsies par aptuveni 15 procentu punktiem. Ņemot vērā risku izvērtējumu un jo īpaši iepriekš minētos budžeta mērķu sasniegšanas riskus, parāda attiecības attīstība, šķiet, būs mazāk labvēlīga nekā programmā paredzēts. Tomēr joprojām šķiet, ka programmas darbības laikā parāda attiecība pietiekami samazināsies, tuvojoties atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(8)

Programmā ir uzrādīts parāds – 87,7 % no IKP 2006. gadā — bet tajā nav ietverta 2005. gadā notikusī dzelzceļa korporācijas SNCB parāda pārņemšana, kas pēc Eurostat datiem attiecīgā gadā parāda līmeni ir pacēlusi par 1,7 % no IKP. Tāpēc Komisijas dienesti 2006. gadā Beļģijas kopējo parādu lēš 89,4 % apjomā no IKP, kas joprojām ir krietni virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 60 % apjomā no IKP, lai arī dažos pēdējos gados tas ir būtiski sarucis. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā strauji samazināsies par aptuveni 15 procentu punktiem. Ņemot vērā risku izvērtējumu un jo īpaši iepriekš minētos budžeta mērķu sasniegšanas riskus, parāda attiecības attīstība, šķiet, būs mazāk labvēlīga nekā programmā paredzēts. Tomēr joprojām šķiet, ka programmas darbības laikā parāda attiecība pietiekami samazināsies, tuvojoties atsauces vērtībai.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz Beļģijas budžetu ir lielāka nekā vidēji Eiropas Savienībā, un to īpaši ietekmē pensiju izdevumu — kā IKP daļas — straujais pieaugums turpmākās desmitgadēs. Kaut gan sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu primāro budžeta pārpalikumu ir sliktāks nekā 2005. gadā, tas palīdz mazināt paredzēto iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, tomēr nav pietiekams, lai pilnībā nosegtu izdevumu būtisko pieaugumu. Turklāt, kaut arī pašreizējais kopējā parāda līmenis samazinās, tas joprojām ir krietni virs Līgumā dotās atsauces vērtības. Lai stabili samazinātu parāda attiecību, uz ilgu laiku ir jāpanāk stabili, augsti primārā budžeta pārpalikumi, veicinot valsts finanšu stabilitātes risku samazināšanos. Kopumā šķiet, ka Beļģijas finanšu stabilitāti apdraud vidēji liels risks. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz Beļģijas budžetu ir lielāka nekā vidēji Eiropas Savienībā, un to īpaši ietekmē pensiju izdevumu — kā IKP daļas — straujais pieaugums turpmākās desmitgadēs. Kaut gan sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu primāro budžeta pārpalikumu ir sliktāks nekā 2005. gadā, tas palīdz mazināt paredzēto iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, tomēr nav pietiekams, lai pilnībā nosegtu izdevumu būtisko pieaugumu. Turklāt, kaut arī pašreizējais kopējā parāda līmenis samazinās, tas joprojām ir krietni virs Līgumā dotās atsauces vērtības. Lai stabili samazinātu parāda attiecību, uz ilgu laiku ir jāpanāk stabili, augsti primārā budžeta pārpalikumi, veicinot valsts finanšu stabilitātes risku samazināšanos. Kopumā šķiet, ka Beļģijas finanšu stabilitāti apdraud vidēji liels risks.

| (10) | Stabilitātes programmā nav ietverts valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējās efektivitātes kvalitātes izvērtējums no vidēja termiņa fiskālās stratēģijas viedokļa. Turklāt tajā nav sistemātiskas informācijas par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām valsts reformu programmā paredzētām reformām, bet budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā ieskicēto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmas pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, atbilst valsts reformu programmā paredzētiem pasākumiem. Konkrēti — abās programmās ir paredzēts pakāpeniski īstenot “paaudžu paktu ”(plašu plānu palielināt nodarbinātību un stiprināt sociālo nodrošinājumu), turpināt pakāpeniski samazināt darbaspēkam uzkrauto nodokļu nastu, un īstenot pasākumus pētniecības un uzņēmējdarbības veicināšanai. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā nav ietverts valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējās efektivitātes kvalitātes izvērtējums no vidēja termiņa fiskālās stratēģijas viedokļa. Turklāt tajā nav sistemātiskas informācijas par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām valsts reformu programmā paredzētām reformām, bet budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā ieskicēto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmas pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, atbilst valsts reformu programmā paredzētiem pasākumiem. Konkrēti — abās programmās ir paredzēts pakāpeniski īstenot “paaudžu paktu ”(plašu plānu palielināt nodarbinātību un stiprināt sociālo nodrošinājumu), turpināt pakāpeniski samazināt darbaspēkam uzkrauto nodokļu nastu, un īstenot pasākumus pētniecības un uzņēmējdarbības veicināšanai.

| (11) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst laikam no 2005. līdz 2008. gadam izstrādātajās integrētajās pamatnostādnēs ietvertajām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(11)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst laikam no 2005. līdz 2008. gadam izstrādātajās integrētajās pamatnostādnēs ietvertajām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm.

| (12) | No to stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā ietverto prasību viedokļa, kuras attiecas uz datiem, programmā ir daži trūkumi, kas attiecas uz obligāti un fakultatīvi sniedzamiem datiem (3). |
| --- | --- |

(12)

No to stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā ietverto prasību viedokļa, kuras attiecas uz datiem, programmā ir daži trūkumi, kas attiecas uz obligāti un fakultatīvi sniedzamiem datiem (3).

Padome atzīst, ka pastāvīga joprojām augstā parāda uzkrājumu samazināšanas stratēģija ir piemērs tādai fiskālai politikai, ko veic saskaņā ar paktu. Tomēr, lai arī programmā ir paredzēts pakāpeniski palielināt budžeta pārpalikumus (galvenokārt samazinot procentu izdevumus), sākot no nomināli līdzsvarota budžeta, budžeta mērķu sasniegšana ir apdraudēta. Tomēr programmas darbības laikā ir paredzams sasniegt vidēja termiņa mērķi.

Ņemot vērā iepriekš minēto izvērtējumu, Padome aicina Beļģiju:

| i) | nodrošināt 2007. gada budžeta mērķa izpildi, un tad paātrināt korekcijas tempu, tuvojoties programmā ietvertajam VTM, tostarp samazinot vienreizējo pasākumu īpatsvaru; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt 2007. gada budžeta mērķa izpildi, un tad paātrināt korekcijas tempu, tuvojoties programmā ietvertajam VTM, tostarp samazinot vienreizējo pasākumu īpatsvaru;

| ii) | ņemot vērā augsto parādu līmeni un prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu palielinājumu, labāk risināt ar valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti saistītus jautājumus, vismaz sasniedzot VTM, kā arī īstenojot reformas. |
| --- | --- |

ii)

ņemot vērā augsto parādu līmeni un prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu palielinājumu, labāk risināt ar valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti saistītus jautājumus, vismaz sasniedzot VTM, kā arī īstenojot reformas.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | SP 2006. g. dec. | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 |
| COM 2006. g. nov. | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | n. d. | n. d. |
| SP 2005. g. dec. | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | n. d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. dec. | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 |
| COM 2006. g. nov. | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | n. d. | n. d. |
| SP 2005. g. dec. | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | n. d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. dec.
   (4) | – 0,8 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM 2006. g. nov.  (8) | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,7 | n. d. | n. d. |
| SP 2005. g. dec.
   (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | n. d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 0,1


  – 2,3
   (9) | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 |
| COM 2006. g. nov. | – 2,3 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,5 | n. d. | n. d. |
| SP 2005. g. dec. | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | n. d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 4,3


  1,9  (9) | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 |
| COM 2006. g. nov. | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | n. d. | n. d. |
| SP 2005. g. dec. | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | n. d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec.
   (4) | 0,8


  – 1,6
   (9) | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 |
| COM 2006. g. nov. | – 1,7 | 0,1 | – 0,1 | – 0,1 | n. d. | n. d. |
| SP 2005. g. dec.
   (4) | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | n. d. |
| Strukturālā bilance  (5)

  (% no IKP) | SP 2006. g. dec.  (6) | n. d. | – 0,4 | 0,1 | n.d. | n. d. | n. d. |
| COM 2006. g. nov.  (7) | 0,2 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | n. d. | n. d. |
| SP 2005. g. dec. | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | n. d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 91,5


  93,2  (9) | 87,7


  89,4  (9) | 83,9


  85,6  (9) | 80,4


  82,1  (9) | 76,6


  78,3  (9) | 72,6


  74,3  (9) |
| COM 2006. g. nov. | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | n. d. | n. d. |
| SP 2005. g. dec. | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | n. d. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM);Komisijas dienestu aprēķini |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

SP 2006. g. dec.

1,2

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

COM 2006. g. nov.

1,1

2,7

2,3

2,2

n. d.

n. d.

SP 2005. g. dec.

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

n. d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. dec.

2,5

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

COM 2006. g. nov.

2,5

2,4

1,8

1,7

n. d.

n. d.

SP 2005. g. dec.

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

n. d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. dec.
   (4)

– 0,8

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

COM 2006. g. nov.  (8)

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,7

n. d.

n. d.

SP 2005. g. dec.
   (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

n. d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

0,1

– 2,3
   (9)

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

COM 2006. g. nov.

– 2,3

– 0,2

– 0,5

– 0,5

n. d.

n. d.

SP 2005. g. dec.

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

n. d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

4,3

1,9  (9)

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

COM 2006. g. nov.

1,9

3,9

3,4

3,2

n. d.

n. d.

SP 2005. g. dec.

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

n. d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.
   (4)

0,8

– 1,6
   (9)

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

COM 2006. g. nov.

– 1,7

0,1

– 0,1

– 0,1

n. d.

n. d.

SP 2005. g. dec.
   (4)

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

n. d.

Strukturālā bilance  (5)

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.  (6)

n. d.

– 0,4

0,1

n.d.

n. d.

n. d.

COM 2006. g. nov.  (7)

0,2

– 0,7

– 0,2

– 0,1

n. d.

n. d.

SP 2005. g. dec.

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

n. d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

91,5

93,2  (9)

87,7

89,4  (9)

83,9

85,6  (9)

80,4

82,1  (9)

76,6

78,3  (9)

72,6

74,3  (9)

COM 2006. g. nov.

93,2

89,4

86,3

83,2

n. d.

n. d.

SP 2005. g. dec.

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

n. d.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM);Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šajā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Atjauninājums iesniegts gandrīz 2 nedēļas pēc 1. decembra — rīcības kodeksā noliktā iesniegšanas termiņa.

(3)  Vispārējās valdības deficīta un parāda prognozēs programmā nav ņemts vērā tas, kādu iespaidu atstājusi dzelzceļa sabiedrības SNCB/NMBS parādu uzņemšanās 2005. gadā, kā 2006. gada 23. oktobrī konstatējis Eurostat. Turklāt programmā trūkst arī informācijas par vienreizēju un citu pagaidu pasākumu izmantojumu no 2008. līdz 2010. gadam.

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,6 % no IKP 2006. gadā, un 0,4 % no IKP 2007. gadā; visi samazina budžeta deficītu). Programmā nav informācijas par vienreizējiem pasākumiem citos gados.

(7)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozes (2,0 % no IKP 2005. gadā — tie palielina budžeta deficītu; 0,8 % — 2006. gadā, un 0,1 — 2007. gadā, abi samazina budžeta deficītu).

(8)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 2,2 %, 2,3 %, 2,3 % un 2,2 % lielu potenciālo izaugsmi no 2005. līdz 2008. gadam.

(9)  Datus par deficītu un parādu 2005. gada programmā ir sniedzis Beļģijas Valsts grāmatvedības institūts. Eurostat 2006. gada 23. oktobrī grozīja Beļģijas iesniegtos budžeta deficīta un parāda datus, jo tie nesaskanēja ar ESA95 noteikumiem, konkrēti — saistībā ar valdības (FIF/FSI — Fonds de l'infrastructure ferroviaire/Fonds voor spoorweginfrastructuur) pārņemto dzelzceļa uzņēmuma SNCB/NMBS parādu 7,4 miljardu EUR apjomā (2,5 % no IKP) 2005. gadā (skat. Eurostat Ziņas Nr. 139/2006). Saskaņā ar ESA95 noteikumiem, iespaids uz valdības deficītu 2005. gadā ir tikpat liels; iespaids uz valdības parādu 2005. gada beigās sasniedza 5 200 miljonus EUR (1,7 % no IKP, ņemot vērā daļēju atmaksājumu, kas notika tajā gadā). Ar zvaigznīti atzīmētos 2005. gada datus ir grozījis Eurostat. Ar zvaigznīti atzīmētos 2006. līdz 2010. gada datus par parādu Komisijas dienesti “ir pielāgojuši mehāniski”, lai panāktu atbilstību ESA95. Parāda datu pielāgošana balstās uz tehnisku pieņēmumu, ka FIF/FSI parāda lielums nemainās. Beļģijas valdība 2006. gada decembrī apstrīdēja Eurostat veikto Beļģijas datu grozījumus Eiropas Pirmās instances tiesā.

Avots:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM);Komisijas dienestu aprēķini

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/7

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. marts

par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam

(2007/C 89/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 1997. gada 7. jūlijs par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. martā izvērtēja Spānijas atjaunināto stabilitātes programmu, kas aptver laiku no 2006. līdz 2009. gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. martā izvērtēja Spānijas atjaunināto stabilitātes programmu, kas aptver laiku no 2006. līdz 2009. gadam (2).

| (2) | Programmas pamatā esošajā makroekonomiskajā scenārijā ir paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 3,8 % 2006. gadā līdz caurmērā 3,3 % pārējā programmas darbības laikā. Saskaņā ar pieejamo informāciju šis scenārijs šķiet pamatots ar ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju arī šķiet reālistiskas. Lai gan mazinās inflācijas atšķirības salīdzinājumā ar euro zonu, kā bija plānots, inflācija vēl aizvien ir liela. Kaut arī īstermiņā ir iespējami daži pieauguma riski, šajā scenārijā ir iespējami arī daži vidēja termiņa samazinājuma riski, saistīti ar ekonomikas nelīdzsvarotību, proti, mājsaimniecību parādu pieaugums, lielāks norēķinu konta deficīts un iespējamība, ka ieilgušais dzīvokļu būves bums beigsies ātrāk nekā programmā paredzēts. |
| --- | --- |

(2)

Programmas pamatā esošajā makroekonomiskajā scenārijā ir paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 3,8 % 2006. gadā līdz caurmērā 3,3 % pārējā programmas darbības laikā. Saskaņā ar pieejamo informāciju šis scenārijs šķiet pamatots ar ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju arī šķiet reālistiskas. Lai gan mazinās inflācijas atšķirības salīdzinājumā ar euro zonu, kā bija plānots, inflācija vēl aizvien ir liela. Kaut arī īstermiņā ir iespējami daži pieauguma riski, šajā scenārijā ir iespējami arī daži vidēja termiņa samazinājuma riski, saistīti ar ekonomikas nelīdzsvarotību, proti, mājsaimniecību parādu pieaugums, lielāks norēķinu konta deficīts un iespējamība, ka ieilgušais dzīvokļu būves bums beigsies ātrāk nekā programmā paredzēts.

| (3) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē par 2006. gadu ir lēsts, ka kopējais valsts budžeta pārpalikums ir 1,5 % no IKP, kas pilnībā atbilst atjauninātajai stabilitātes programmai, bet tas neatbilst iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā nospraustam mērķim – 0,9 % no IKP. Pozitīvais iznākums ir panākts tāpēc, ka ieņēmumi bijuši lielāki nekā plānots, ko veicinājis ievērojams nodarbinātības pieaugums un uzņēmumu peļņas kāpums; lēš, ka šo faktoru dēļ tiešo nodokļu ieņēmumi ir krietni pārsnieguši nominālo IKP pieaugumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē par 2006. gadu ir lēsts, ka kopējais valsts budžeta pārpalikums ir 1,5 % no IKP, kas pilnībā atbilst atjauninātajai stabilitātes programmai, bet tas neatbilst iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā nospraustam mērķim – 0,9 % no IKP. Pozitīvais iznākums ir panākts tāpēc, ka ieņēmumi bijuši lielāki nekā plānots, ko veicinājis ievērojams nodarbinātības pieaugums un uzņēmumu peļņas kāpums; lēš, ka šo faktoru dēļ tiešo nodokļu ieņēmumi ir krietni pārsnieguši nominālo IKP pieaugumu.

| (4) | Atjauninājumā izklāstītie mērķi ir i) saglabāt makroekonomikas un budžeta stabilitāti, un ii) sekmēt darba ražīgumu, pilnīgojot infrastruktūru un palielinot cilvēkkapitālu un tehnoloģisko kapitālu. Ir paredzams, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums kritīsies no 1.4 % no IKP 2006. gadā līdz aptuveni 1 % no IKP 2009. gadā. Līdzīgas tendences būs vērojamas arī attiecībā uz primāro pārpalikumu, kas pazemināsies no 3 % no IKP 2006. gadā līdz 2,25 % no IKP 2009. gadā. Kaut arī ieņēmumiem programmas darbības laikā būtu jāsamazinās par 0,2 % no IKP, primārajiem izdevumiem būtu jāpalielinās par aptuveni 0.5 % no IKP, ko daļēji izraisītu procentu nastas samazināšanās. Iepriekšējā atjauninājumā bija prognozēti mazāki pārpalikumi, lai gan makroekonomikas prognozes kopumā bija līdzīgas. Abu programmas atjauninājumu atšķirības ir skaidrojamas ar to, ka 2006. gada pārpalikums bija daudz lielāks nekā prognozēts pirms gada, un paredzams, ka tam būs pozitīva ietekme visā programmas darbības laikā. |
| --- | --- |

(4)

Atjauninājumā izklāstītie mērķi ir i) saglabāt makroekonomikas un budžeta stabilitāti, un ii) sekmēt darba ražīgumu, pilnīgojot infrastruktūru un palielinot cilvēkkapitālu un tehnoloģisko kapitālu. Ir paredzams, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums kritīsies no 1.4 % no IKP 2006. gadā līdz aptuveni 1 % no IKP 2009. gadā. Līdzīgas tendences būs vērojamas arī attiecībā uz primāro pārpalikumu, kas pazemināsies no 3 % no IKP 2006. gadā līdz 2,25 % no IKP 2009. gadā. Kaut arī ieņēmumiem programmas darbības laikā būtu jāsamazinās par 0,2 % no IKP, primārajiem izdevumiem būtu jāpalielinās par aptuveni 0.5 % no IKP, ko daļēji izraisītu procentu nastas samazināšanās. Iepriekšējā atjauninājumā bija prognozēti mazāki pārpalikumi, lai gan makroekonomikas prognozes kopumā bija līdzīgas. Abu programmas atjauninājumu atšķirības ir skaidrojamas ar to, ka 2006. gada pārpalikums bija daudz lielāks nekā prognozēts pirms gada, un paredzams, ka tam būs pozitīva ietekme visā programmas darbības laikā.

| (5) | Ir plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina pēc kopīgas, saskaņotas metodoloģijas, mazliet samazināsies — no aptuveni 1

  % no IKP 2006. gadā līdz 1,5 % programmas īstenošanas beigās. Šajā, tāpat kā iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā, programmā paredzētais vidējā termiņa mērķis (VTM) no budžeta viedokļa ir strukturāli līdzsvarots budžets, ko programmā iecerēts ar lielu rezervi uzturēt visā programmas īstenošanas laikā. Tā kā VTM ir striktāks par minimālo kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,25 % no IKP) to sasniedzot, vajadzētu būt izveidotai drošības rezervei, lai izvairītos no pārmērīga budžeta deficīta. VTM iekļaujas robežās, kas Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā ir noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm, un ir krietni striktāks nekā būtu vajadzīgs, ņemot vērā parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo ilgtermiņa pieaugumu. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Budžeta prognožu riski programmā šķiet samērā līdzsvaroti. Atjauninājuma pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir iespējams, un ieņēmumu prognozes atspoguļo kopumā piesardzīgus pieņēmumus. No izdevumu viedokļa pastāv dažu izdevumu pārtēriņa risks (reģionu iestāžu līmenī), ja apstiprināsies iepriekš novērotās tendences izglītības un veselības aprūpes jomā. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta prognožu riski programmā šķiet samērā līdzsvaroti. Atjauninājuma pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir iespējams, un ieņēmumu prognozes atspoguļo kopumā piesardzīgus pieņēmumus. No izdevumu viedokļa pastāv dažu izdevumu pārtēriņa risks (reģionu iestāžu līmenī), ja apstiprināsies iepriekš novērotās tendences izglītības un veselības aprūpes jomā.

| (7) | Ņemot vērā risku izvērtējumu, budžeta stāvoklis šķiet pietiekami labs, lai visā programmas īstenošanas laikā nodrošinātu virzību uz VTM, kā programmā paredzēts. Turklāt tas nodrošina arī pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu budžeta deficīta robežvērtību (3 % no IKP) parastu makroekonomikas svārstību dēļ. Programmā paredzētās fiskālās politikas nostādnes atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā risku izvērtējumu, budžeta stāvoklis šķiet pietiekami labs, lai visā programmas īstenošanas laikā nodrošinātu virzību uz VTM, kā programmā paredzēts. Turklāt tas nodrošina arī pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu budžeta deficīta robežvērtību (3 % no IKP) parastu makroekonomikas svārstību dēļ. Programmā paredzētās fiskālās politikas nostādnes atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

| (8) | Lēš, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā būs samazinājies zem 40 % no IKP, un tas ir krietni zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības – 60 % no IKP. Atjauninājumā ir paredzēts, ka parāda attiecība arī turpmāk samazināsies par 8 procentu punktiem visā programmas īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

(8)

Lēš, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā būs samazinājies zem 40 % no IKP, un tas ir krietni zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības – 60 % no IKP. Atjauninājumā ir paredzēts, ka parāda attiecība arī turpmāk samazināsies par 8 procentu punktiem visā programmas īstenošanas laikā.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz Spānijas budžetu ir lielāka nekā vidēji Eiropas Savienībā, un to īpaši ietekmē pensiju izdevumu — kā IKP daļas — straujais pieaugums turpmākās desmitgadēs. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kas ir uzlabojies salīdzinājumā ar 2005. gadu, palīdz mazināt prognozēto sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, tomēr tas nav pietiekams, lai pilnībā kompensētu sabiedrības novecošanas radīto izdevumu ievērojamo pieaugumu. Ja vidējā termiņā saglabātos lieli primāri pārpalikumi un turpinātu veikt pasākumus, lai ierobežotu ar sabiedrības novecošanos saistītu izdevumu ievērojamo pieaugumu, tas varētu mazināt valsts finanšu stabilitātes apdraudējumus. Kopumā šķiet, ka Spānijas finanšu stabilitāti apdraud vidēji liels risks. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz Spānijas budžetu ir lielāka nekā vidēji Eiropas Savienībā, un to īpaši ietekmē pensiju izdevumu — kā IKP daļas — straujais pieaugums turpmākās desmitgadēs. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kas ir uzlabojies salīdzinājumā ar 2005. gadu, palīdz mazināt prognozēto sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, tomēr tas nav pietiekams, lai pilnībā kompensētu sabiedrības novecošanas radīto izdevumu ievērojamo pieaugumu. Ja vidējā termiņā saglabātos lieli primāri pārpalikumi un turpinātu veikt pasākumus, lai ierobežotu ar sabiedrības novecošanos saistītu izdevumu ievērojamo pieaugumu, tas varētu mazināt valsts finanšu stabilitātes apdraudējumus. Kopumā šķiet, ka Spānijas finanšu stabilitāti apdraud vidēji liels risks.

| (10) | Stabilitātes programmā ir ietverts valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējās efektivitātes kvalitātes izvērtējums no vidēja termiņa fiskālās stratēģijas viedokļa. Tajā ir informācija, kas gan nav sniegta sistemātiski, par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām valsts reformu programmā paredzētajām reformām, bet budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā ieskicēto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmas pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās ir paredzēts, ka pakāpeniski palielināsies valsts izdevumi pētniecības un attīstības jomā, kā arī investīcijas infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā ir ietverts valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējās efektivitātes kvalitātes izvērtējums no vidēja termiņa fiskālās stratēģijas viedokļa. Tajā ir informācija, kas gan nav sniegta sistemātiski, par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām valsts reformu programmā paredzētajām reformām, bet budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā ieskicēto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmas pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās ir paredzēts, ka pakāpeniski palielināsies valsts izdevumi pētniecības un attīstības jomā, kā arī investīcijas infrastruktūrā.

| (11) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst laikam no 2005. līdz 2008. gadam izstrādātajās integrētajās pamatnostādnēs ietvertajām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(11)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst laikam no 2005. līdz 2008. gadam izstrādātajās integrētajās pamatnostādnēs ietvertajām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm.

| (12) | No to stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā ietverto prasību viedokļa, kuras attiecas uz datiem, programmā ir daži trūkumi, kas attiecas uz obligāti un fakultatīvi sniedzamiem datiem (3). |
| --- | --- |

(12)

No to stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā ietverto prasību viedokļa, kuras attiecas uz datiem, programmā ir daži trūkumi, kas attiecas uz obligāti un fakultatīvi sniedzamiem datiem (3).

Padome uzskata, ka vidējā termiņā budžeta stāvoklis ir stabils, un budžeta stratēģija ir labs piemērs tādai fiskālai politikai, ko īsteno saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Stipra budžeta uzturēšana, izvairoties no ekspansīvas fiskālas pozīcijas, ir svarīga, ņemot vērā lielu ārējās bilances nestabilitāti, kas kļūst vēl lielāka, kā arī inflācijas ziņā pastāvošās atšķirības no euro zonas.

Ņemot vērā minēto vērtējumu un jo īpaši prognozes par tādu izdevumu pieaugumu, kas ir saistīti ar sabiedrības novecošanu, Padome aicina Spāniju uzlabot finanšu ilgtermiņa stabilitāti, veicot papildu pasākumus, lai iegrožotu paredzamo novecošanas ietekmi uz izdevumu programmām.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | SP 2006. g. dec. | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 |
| COM 2006. g. nov. (10) | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 | n.d. |
| SPCI inflācija  (9)(%) | SP 2006. g. dec. (9) | 3,4 | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 |
| COM 2006. g. nov. | 3,4 | 3,6 | 2,8 | 2,7 | n.d. |
| SP 2005. g. dec.
   (9) | 4,2 | 3,5 | 3,3 | 3,2 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. dec.
   (4) | 0,9 | 0,9 | 1,2 | 1,5 | 1,6 |
| COM 2006. g. nov. (8) | 0,8 | 0,9 | 1,1 | 1,3 | n.d. |
| SP 2005. g. dec.
   (4) | 0,5 | 0,8 | 1,1 | 0,7 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 1,1 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 |
| COM 2006. g. nov. | 1,1 | 1,5 | 1,1 | 0,9 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 2,9 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 |
| COM 2006. g. nov. | 2,9 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec.
   (4) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| COM 2006. g. nov. | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | n.d. |
| SP 2005. g. dec.
   (4) | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | n.d. |
| Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2006. g. dec.
   (6) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| COM 2006. g. nov. (7) | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 43,1 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 |
| COM 2006. g. nov. | 43,1 | 39,7 | 37,0 | 34,7 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 | n.d. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

SP 2006. g. dec.

3,5

3,8

3,4

3,3

3,3

COM 2006. g. nov. (10)

3,5

3,8

3,4

3,3

n.d.

SP 2005. g. dec.

3,4

3,3

3,2

3,2

n.d.

SPCI inflācija  (9)(%)

SP 2006. g. dec. (9)

3,4

3,5

2,7

2,6

2,5

COM 2006. g. nov.

3,4

3,6

2,8

2,7

n.d.

SP 2005. g. dec.
   (9)

4,2

3,5

3,3

3,2

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. dec.
   (4)

0,9

0,9

1,2

1,5

1,6

COM 2006. g. nov. (8)

0,8

0,9

1,1

1,3

n.d.

SP 2005. g. dec.
   (4)

0,5

0,8

1,1

0,7

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

1,1

1,4

1,0

0,9

0,9

COM 2006. g. nov.

1,1

1,5

1,1

0,9

n.d.

SP 2005. g. dec.

1,0

0,9

0,7

0,6

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

2,9

3,0

2,5

2,3

2,2

COM 2006. g. nov.

2,9

3,1

2,7

2,3

n.d.

SP 2005. g. dec.

2,8

2,6

2,2

2,0

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.
   (4)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

COM 2006. g. nov.

1,5

1,9

1,6

1,4

n.d.

SP 2005. g. dec.
   (4)

1,2

1,2

1,2

0,9

n.d.

Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.
   (6)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

COM 2006. g. nov. (7)

1,5

1,9

1,6

1,4

n.d.

SP 2005. g. dec.

1,2

1,2

1,2

0,9

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

43,1

39,7

36,6

34,3

32,2

COM 2006. g. nov.

43,1

39,7

37,0

34,7

n.d.

SP 2005. g. dec.

43,1

40,3

38,0

36,0

n.d.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šajā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Atjauninājums iesniegts 3 nedēļas pēc rīcības kodeksā noliktā termiņa — 1. decembra.

(3)  Konkrēti, nav doti dati par SPCI, kā arī kopējie valsts izdevumi pa funkcijām.

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas .

(7)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozes.

(8)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 3,9 %, 3,8 %, 3,6 % un 3,6 % lielu potenciālo izaugsmi no 2005. līdz 2008. gadam.

(9)  Privāta patēriņa deflators SPCI vietā.

(10)  Saskaņā ar pirmajām aplēsēm 2006. gadā pieaugums bija 3,9 %. Komisijas dienestu 2007. gada 16. februāra starpposma prognozē paredzēts, ka pieaugums 2007. gadā būs 3,7 %.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/11

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. marts

par Bulgārijas konverģences programmu 2006.–2009. gadam

(2007/C 89/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 1997. gada 7. jūlijs par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. martā izskatīja Bulgārijas konverģences programmu laikposmam no 2006. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. martā izskatīja Bulgārijas konverģences programmu laikposmam no 2006. gada līdz 2009. gadam.

| (2) | Bulgārija ir sasniegusi augstu makroekonomiskās stabilitātes līmeni, ko sekmē arī stabils valsts finansiālais stāvoklis. Ekonomiskā izaugsme bijusi spēcīga un stabila, un pēdējos gados pieaugums bijis aptuveni 5,5 %, tomēr IKP uz vienu iedzīvotāju (izsakot ar pirktspējas līmeni (PSL)) vēl aizvien ir zems — tikai 32,9 % no ES-25 vidējā rādītāja 2005. gadā. Tāpēc Bulgārijai vēl aizvien daudz jāpaveic, un tas arī ir šīs valsts galvenais uzdevums vidējā termiņā un ilgtermiņā. Pēc valūtas padomes izveides 1997. gadā inflācijas rādītāju līdz 1999. gadam izdevās samazināt līdz viencipara skaitlim, tomēr pēdējos gados inflācijas samazināšanās process ir apstājies, un PCI inflācija 2006. gadā sasniedza 7,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Bulgārija ir sasniegusi augstu makroekonomiskās stabilitātes līmeni, ko sekmē arī stabils valsts finansiālais stāvoklis. Ekonomiskā izaugsme bijusi spēcīga un stabila, un pēdējos gados pieaugums bijis aptuveni 5,5 %, tomēr IKP uz vienu iedzīvotāju (izsakot ar pirktspējas līmeni (PSL)) vēl aizvien ir zems — tikai 32,9 % no ES-25 vidējā rādītāja 2005. gadā. Tāpēc Bulgārijai vēl aizvien daudz jāpaveic, un tas arī ir šīs valsts galvenais uzdevums vidējā termiņā un ilgtermiņā. Pēc valūtas padomes izveides 1997. gadā inflācijas rādītāju līdz 1999. gadam izdevās samazināt līdz viencipara skaitlim, tomēr pēdējos gados inflācijas samazināšanās process ir apstājies, un PCI inflācija 2006. gadā sasniedza 7,3 %.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums vēl aizvien būs augsts, nedaudz palielinoties no 5,9 % 2006. gadā līdz vidēji 6,1 % pārējā programmas laikā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Tomēr liela ārējās bilances nestabilitāte vēl aizvien ir riska faktors vidējā termiņā, jo īpaši tādēļ, ka ārējais deficīts 2006. gadā sasniedza 16 % no IKP, lai gan deficīta finansējumu pilnībā nodrošina ārvalstu tiešo ieguldījumu ieplūdums. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums vēl aizvien būs augsts, nedaudz palielinoties no 5,9 % 2006. gadā līdz vidēji 6,1 % pārējā programmas laikā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Tomēr liela ārējās bilances nestabilitāte vēl aizvien ir riska faktors vidējā termiņā, jo īpaši tādēļ, ka ārējais deficīts 2006. gadā sasniedza 16 % no IKP, lai gan deficīta finansējumu pilnībā nodrošina ārvalstu tiešo ieguldījumu ieplūdums. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama.

| (4) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 3,3 % no IKP, salīdzinot ar 2005. gada decembra pirmspievienošanās ekonomikas programmā (PEP) paredzēto mērķi — līdzsvarotu budžetu — un konverģences programmā paredzēto pārpalikumu 3,2 % apmērā no IKP. Budžeta rezultāti ir ievērojami labāki galvenokārt tāpēc, ka ieņēmumi bija lielāki nekā plānots (PEP ieņēmumu prognozes bija piesardzīgas), ražošanas apjoma pieaugums bija lielāks un tika uzlabota ieņēmumu iekasēšana. Salīdzinot ar PEP prognozēm, arī izdevumi ir par 1 % no IKP mazāki un atspoguļo pārsvarā mazākus kārtējos izdevumus. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 3,3 % no IKP, salīdzinot ar 2005. gada decembra pirmspievienošanās ekonomikas programmā (PEP) paredzēto mērķi — līdzsvarotu budžetu — un konverģences programmā paredzēto pārpalikumu 3,2 % apmērā no IKP. Budžeta rezultāti ir ievērojami labāki galvenokārt tāpēc, ka ieņēmumi bija lielāki nekā plānots (PEP ieņēmumu prognozes bija piesardzīgas), ražošanas apjoma pieaugums bija lielāks un tika uzlabota ieņēmumu iekasēšana. Salīdzinot ar PEP prognozēm, arī izdevumi ir par 1 % no IKP mazāki un atspoguļo pārsvarā mazākus kārtējos izdevumus.

| (5) | Konverģences programmā izklāstītās vidējā termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir vispārējās valdības budžeta pārpalikumu saglabāt 0,8–1,5 % robežās no IKP, lai nodrošinātu makroekonomisko stabilitāti un valsts finanšu ilgtspējību. 2007. gadā tiek plānota ievērojama fiskālās situācijas ievērojama vājināšanās, paredzot budžeta pārpalikumu 0,8 % apmērā no IKP, salīdzinot ar 3,2 % no IKP 2006. gadā. 2008. un 2009. gadā vispārējās valdības budžeta pārpalikums atkal pieaugtu un nostabilizētos līdz 1,5 % no IKP. Tā kā programmas periodā procentu izdevumi samazināsies par aptuveni 0,25 % no IKP, tiek plānots, ka primārais pārpalikums samazināsies no 4,5 % no IKP 2006. gadā līdz 2,25 % no IKP 2007. gadā, bet 2008. un 2009. gadā atkal palielināsies līdz aptuveni 2,75 % no IKP. Fiskālās situācijas vājināšanās 2007. gadā būtu saistīta gandrīz vienīgi ar izdevumiem. Plānots, ka izdevumi palielināsies par 2,75 % no IKP, turklāt 2008. gadā šī pieauguma tendence mazināsies tikai daļēji (aptuveni

   % no IKP). Paredzētais izdevumu pieaugums 2007. gadā būtu galvenokārt no “citiem izdevumiem ”(+ 2,5 % no IKP) un subsīdijām (+ 0,5 % no IKP). Pieaugums pozīcijā “pārējie izdevumi ”atspoguļo Bulgārijas iemaksu ES budžetā (1,25 % no IKP), izdevumu palielinājumu ES struktūrfondu projektiem (0,25 % no IKP), ko gan pilnīgi kompensēs lielāki ieņēmumi no ES līdzekļu piešķīrumiem, un “citu kārtējo izdevumu ”palielinājums (1 % no IKP). Tiek prognozēts, ka 2007. gadā uzņēmumu un iedzīvotāju ienākuma nodokļa plānoto samazinājumu gandrīz pilnībā kompensēs fiskālās disciplīnas un nodokļu iekasēšanas uzlabošana. Tādējādi programmas periodā kopējie ieņēmumi (kā procentuālā daļa no IKP) saglabātos gandrīz nemainīgi. Programmā arī norādīts, ka, lai gan 2007. gada budžetā paredzēts vispārējās valdības budžeta pārpalikums 0,8 % apmērā no IKP, budžeta izpildes gaitā tomēr būtu jācenšas panākt lielāku pārpalikumu – 2 % no IKP. To paveiktu, pamatojoties uz Budžeta likuma noteikumiem, kas paredz, ka 10 % no budžetā paredzētajiem kārtējiem primārajiem izdevumiem var iztērēt tikai tādā gadījumā, ja nepalielinās ārējais deficīts. Salīdzinājumā ar 2005. gada pirmspievienošanās ekonomikas programmu ir noteikti jauni, daudz augstāki budžeta mērķi; tas atspoguļo faktu, ka 2006. gadā gūtie ieņēmumi ir daudz labāki nekā plānots, kas pozitīvi ietekmēs turpmākos gadus, un ka ražošanas apjoma pieauguma prognozes ir nedaudz optimistiskākas. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, nedaudz samazināsies no apmēram 3,25 % no IKP 2006. gadā līdz 1 % 2007. gadā un tad atkal palielināsies līdz apmēram 2 % no IKP 2008. un 2009. gadā. Ja 2007. gada budžeta izpildes laikā tiktu sasniegts augstāks nominālais pārpalikums 2 % no IKP, kā norādīts programmas mērķī, korekciju gaita būtu raitāka. Programmā minētais vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko lielā mērā plānots saglabāt visā programmas laikā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,25 % no IKP), to sasniedzot būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. VTM ir striktāks, nekā varētu spriest pēc parāda attiecības un vidējā potenciālā ražošanas apjoma pieauguma ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(6)

Plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, nedaudz samazināsies no apmēram 3,25 % no IKP 2006. gadā līdz 1 % 2007. gadā un tad atkal palielināsies līdz apmēram 2 % no IKP 2008. un 2009. gadā. Ja 2007. gada budžeta izpildes laikā tiktu sasniegts augstāks nominālais pārpalikums 2 % no IKP, kā norādīts programmas mērķī, korekciju gaita būtu raitāka. Programmā minētais vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko lielā mērā plānots saglabāt visā programmas laikā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,25 % no IKP), to sasniedzot būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. VTM ir striktāks, nekā varētu spriest pēc parāda attiecības un vidējā potenciālā ražošanas apjoma pieauguma ilgtermiņā.

| (7) | 2007. gada budžeta iznākums varētu būt labāks nekā programmā prognozētais, savukārt attiecībā uz 2008. un 2009. gadu budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Ņemot vērā, ka Bulgārijai līdz šim izdevies sasniegt budžeta mērķus, kā arī ievērojot 2007. gada Budžeta likuma noteikumus par izdevumu ierobežošanu budžeta izpildes gaitā, šķiet ticami, ka 2007. gadā varētu sasniegt lielāku pārpalikumu, lai gan ieņēmumu prognozes 2007. gadam saistītas ar dažiem negatīviem riskiem, piemēram, fiskālās disciplīnas un nodokļu iekasēšanas uzlabošana var pilnībā nekompensēt ieņēmumu kritumu nodokļu samazinājumu dēļ. Lai gan nav sniegta sīkāka informācija par korekcijas stratēģiju, sākot ar 2008. gadu, budžeta mērķi līdz pat programmas perioda beigām šķiet visnotaļ reālistiski, ar nosacījumu, ka 2007. gadā budžeta rezultāti būs labāki nekā pašlaik prognozēts. |
| --- | --- |

(7)

2007. gada budžeta iznākums varētu būt labāks nekā programmā prognozētais, savukārt attiecībā uz 2008. un 2009. gadu budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Ņemot vērā, ka Bulgārijai līdz šim izdevies sasniegt budžeta mērķus, kā arī ievērojot 2007. gada Budžeta likuma noteikumus par izdevumu ierobežošanu budžeta izpildes gaitā, šķiet ticami, ka 2007. gadā varētu sasniegt lielāku pārpalikumu, lai gan ieņēmumu prognozes 2007. gadam saistītas ar dažiem negatīviem riskiem, piemēram, fiskālās disciplīnas un nodokļu iekasēšanas uzlabošana var pilnībā nekompensēt ieņēmumu kritumu nodokļu samazinājumu dēļ. Lai gan nav sniegta sīkāka informācija par korekcijas stratēģiju, sākot ar 2008. gadu, budžeta mērķi līdz pat programmas perioda beigām šķiet visnotaļ reālistiski, ar nosacījumu, ka 2007. gadā budžeta rezultāti būs labāki nekā pašlaik prognozēts.

| (8) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis norāda, ka visā programmas periodā VTM būs sasniegts ar lielu rezervi. Turklāt tajā paredzēta pietiekama drošības rezerve, lai normālu makroekonomisku svārstību rezultātā visā programmas laikā netiktu pārkāpts deficīta robežlielums – 3 % no IKP. Programmā izklāstītā fiskālās politikas nostādne 2007. gadā ir ekspansīva, un tādējādi varētu izrādīties procikliska ekonomiska uzplaukuma laikā. Tas pilnībā neatbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam. Konkrētāk, tiek prognozēts, ka 2007. gadā būs vērojams ekonomikas uzplaukums, taču paredzama strukturālās bilances samazināšanās par aptuveni 2,25 % no IKP saskaņā ar programmu un par 1,25 % saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēm. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis norāda, ka visā programmas periodā VTM būs sasniegts ar lielu rezervi. Turklāt tajā paredzēta pietiekama drošības rezerve, lai normālu makroekonomisku svārstību rezultātā visā programmas laikā netiktu pārkāpts deficīta robežlielums – 3 % no IKP. Programmā izklāstītā fiskālās politikas nostādne 2007. gadā ir ekspansīva, un tādējādi varētu izrādīties procikliska ekonomiska uzplaukuma laikā. Tas pilnībā neatbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam. Konkrētāk, tiek prognozēts, ka 2007. gadā būs vērojams ekonomikas uzplaukums, taču paredzama strukturālās bilances samazināšanās par aptuveni 2,25 % no IKP saskaņā ar programmu un par 1,25 % saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēm.

| (9) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 25,25 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par 4 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(9)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 25,25 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par 4 procentu punktiem.

| (10) | Tā kā trūkst ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, pamatojoties uz EPK/Komisijas kopīgiem makroekonomiskajiem pieņēmumiem, sabiedrības novecošanās ietekmi Bulgārijā nav iespējams izvērtēt, izmantojot salīdzināmu un stabilu bāzi, kā tas tiek darīts attiecībā uz citām dalībvalstīm, par kurām ir pieejamas šādas prognozes. Tomēr nevar izslēgt iespēju, ka novecošanās ietekme uz izdevumiem būs ievērojama, ņemot vērā pašreizējo demogrāfisko struktūru. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz stabilizēt parādu, pat neņemot vērā novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu ierobežot riskus attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā trūkst ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, pamatojoties uz EPK/Komisijas kopīgiem makroekonomiskajiem pieņēmumiem, sabiedrības novecošanās ietekmi Bulgārijā nav iespējams izvērtēt, izmantojot salīdzināmu un stabilu bāzi, kā tas tiek darīts attiecībā uz citām dalībvalstīm, par kurām ir pieejamas šādas prognozes. Tomēr nevar izslēgt iespēju, ka novecošanās ietekme uz izdevumiem būs ievērojama, ņemot vērā pašreizējo demogrāfisko struktūru. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz stabilizēt parādu, pat neņemot vērā novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu ierobežot riskus attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību.

| (11) | Budžeta stratēģija programmā daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ir iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005.–2008. gadam. Saskaņā ar programmu, fiskālās politikas nostādne 2007. gadā ir ekspansīva, un tādējādi varētu izrādīties procikliska ekonomiska uzplaukuma laikā un draud palielināt jau tā lielo ārējo deficītu. Turklāt, lai gan ir sperti soļi, lai uzlabotu pensiju sistēmas ilglaicīgo ilgtspējību, programmā izklāstīts ļoti maz konkrētu pasākumu valsts izdevumu efektivitātes uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar izdevumiem veselības aprūpes jomā, kur pastāvīgi vērojamas problēmas ar izdevumu pārraudzību un kontroli un sniegto pakalpojumu kvalitāti. |
| --- | --- |

(11)

Budžeta stratēģija programmā daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ir iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005.–2008. gadam. Saskaņā ar programmu, fiskālās politikas nostādne 2007. gadā ir ekspansīva, un tādējādi varētu izrādīties procikliska ekonomiska uzplaukuma laikā un draud palielināt jau tā lielo ārējo deficītu. Turklāt, lai gan ir sperti soļi, lai uzlabotu pensiju sistēmas ilglaicīgo ilgtspējību, programmā izklāstīts ļoti maz konkrētu pasākumu valsts izdevumu efektivitātes uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar izdevumiem veselības aprūpes jomā, kur pastāvīgi vērojamas problēmas ar izdevumu pārraudzību un kontroli un sniegto pakalpojumu kvalitāti.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (2).

Padome uzskata, ka vidējā termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un ka budžeta stratēģija ir tādas fiskālās politikas piemērs, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr 2007. gadā plānotais budžeta pārpalikuma samazinājums ekonomiskā uzplaukuma laikā varētu nozīmēt prociklisku fiskālo nostādni un padziļināt jau esošo ārējās bilances nestabilitāti. Ja visā budžeta izpildē sasniegtu augstāku pārpalikumu – 2 % no IKP, risks ievērojami mazinātos.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Padome aicina Bulgāriju:

| i) | 2007. gadā sasniegt lielāku budžeta pārpalikumu par programmā plānoto un saglabāt stingru budžeta stāvokli pēc tam, lai stiprinātu makroekonomisko stabilitāti un ierobežotu lielo ārējo deficītu; |
| --- | --- |

i)

2007. gadā sasniegt lielāku budžeta pārpalikumu par programmā plānoto un saglabāt stingru budžeta stāvokli pēc tam, lai stiprinātu makroekonomisko stabilitāti un ierobežotu lielo ārējo deficītu;

| ii) | turpināt stiprināt valsts izdevumu efektivitāti, jo īpaši īstenojot veselības aprūpes sistēmas reformu. Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums |
| --- | --- |

ii)

turpināt stiprināt valsts izdevumu efektivitāti, jo īpaši īstenojot veselības aprūpes sistēmas reformu. Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums (3)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2007. g. jan. | 5,5 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 |
| COM 2006. g. nov. | 5,5 | 6,0 | 6,0 | 6,2 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | 5,7 | 5,7 | 5,9 | 5,9 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. jan. | 5,0 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 |
| COM 2006. g. nov. | 5,0 | 7,0 | 3,5 | 3,8 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | 4,9 | 6,7 | 3,1 | 2,8 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no iespējamā IKP) | KP 2007. g. jan.
   (4) | 0,5 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 |
| COM 2006. g. nov. (8) | 0,5 | 0,3 | – 0,1 | – 0,5 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. jan. | 2,4 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 |
| COM 2006. g. nov. | 2,4 | 3,3 | 1,8 | 1,7 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | 1,8 | 0,0 | – 0,2 | – 0,7 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. jan. | 3,9 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 |
| COM 2006. g. nov. | 3,9 | 4,7 | 2,9 | 2,7 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | 3,4 | 1,5 | 1,2 | 0,5 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. jan.
   (4) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| COM 2006. g. nov. | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Strukturālā bilance  (5)

  (% no IKP) | KP 2007. g. jan.
   (6) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| COM 2006. g. nov. (7) | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. jan. | 29,8 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 |
| COM 2006. g. nov. | 29,8 | 25,8 | 21,8 | 17,9 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | 31,3 | 26,3 | 23,9 | 22,7 | n.d. |
| Avoti:


  Konverģences programma (KP); Pirmspievienošanās ekonomiskā programma (PEP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2007. g. jan.

5,5

5,9

5,9

6,2

6,1

COM 2006. g. nov.

5,5

6,0

6,0

6,2

n.d.

PEP 2005. g. dec.

5,7

5,7

5,9

5,9

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. jan.

5,0

7,4

4,0

3,0

3,0

COM 2006. g. nov.

5,0

7,0

3,5

3,8

n.d.

PEP 2005. g. dec.

4,9

6,7

3,1

2,8

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no iespējamā IKP)

KP 2007. g. jan.
   (4)

0,5

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

COM 2006. g. nov. (8)

0,5

0,3

– 0,1

– 0,5

n.d.

PEP 2005. g. dec.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.

2,4

3,2

0,8

1,5

1,5

COM 2006. g. nov.

2,4

3,3

1,8

1,7

n.d.

PEP 2005. g. dec.

1,8

0,0

– 0,2

– 0,7

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.

3,9

4,6

2,2

2,8

2,7

COM 2006. g. nov.

3,9

4,7

2,9

2,7

n.d.

PEP 2005. g. dec.

3,4

1,5

1,2

0,5

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.
   (4)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

COM 2006. g. nov.

2,1

3,2

1,8

1,9

n.d.

PEP 2005. g. dec.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Strukturālā bilance  (5)

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.
   (6)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

COM 2006. g. nov. (7)

2,1

3,2

1,8

1,9

n.d.

PEP 2005. g. dec.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.

29,8

25,3

22,7

22,3

21,1

COM 2006. g. nov.

29,8

25,8

21,8

17,9

n.d.

PEP 2005. g. dec.

31,3

26,3

23,9

22,7

n.d.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Pirmspievienošanās ekonomiskā programma (PEP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Tekstā minētie dokumenti ir pieejami interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti nav sniegti darba tirgus dati par nostrādātajām stundām un informācija par ilglaicīgo ilgtspējību.

(3)  Eurostat vēl nav oficiāli veicis Bulgārijas valdības kontu pilnīgu kvalitātes novērtējumu. Eurostat publicēs un apstiprinās valdības bilances un parāda rādītājus neilgi pēc tam, kad 2007. gada 1. aprīlī tiks paziņoti dati.

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu

(7)  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(8)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 5,8 %, 6,3 %, 6,4 % un 6,7 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.–2008. gadā.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Pirmspievienošanās ekonomiskā programma (PEP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/15

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. marts

par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2006.–2009. gadam

(2007/C 89/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 1997. gada 7. jūlijs par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. martā izskatīja atjaunināto Latvijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam (2). 2007. gada 6. martā Latvijas valdība paziņoja par pasākumu plānu inflācijas mazināšanai. Tajā iekļauti pārskatīti budžeta mērķi — sasniegt bezdeficīta budžetu 2007. un 2008. gadā un paredzēt budžeta pārpalikumu 2009. gadā un turpmāk. Tomēr šis Padomes atzinums ir pamatots uz konverģences programmu. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. martā izskatīja atjaunināto Latvijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam (2). 2007. gada 6. martā Latvijas valdība paziņoja par pasākumu plānu inflācijas mazināšanai. Tajā iekļauti pārskatīti budžeta mērķi — sasniegt bezdeficīta budžetu 2007. un 2008. gadā un paredzēt budžeta pārpalikumu 2009. gadā un turpmāk. Tomēr šis Padomes atzinums ir pamatots uz konverģences programmu.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, ir paredzēts, ka ekonomikā būs vērojama t.s. “vieglā piezemēšanās ”(soft landing), un reālais IKP pieaugums samazināsies no 11,5 % 2006. gadā līdz vidēji 8,0 % pārējā programmas laikā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Tomēr pastāv nozīmīgs risks makroekonomikas attīstībai nelabvēlīgākā virzienā saistībā ar lielu ārējās maksājumu bilances nestabilitāti, augstu inflācijas līmeni un pieaugošām Latvijas ekonomikas pārkaršanas pazīmēm. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet mazliet optimistiskas. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, ir paredzēts, ka ekonomikā būs vērojama t.s. “vieglā piezemēšanās ”(soft landing), un reālais IKP pieaugums samazināsies no 11,5 % 2006. gadā līdz vidēji 8,0 % pārējā programmas laikā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Tomēr pastāv nozīmīgs risks makroekonomikas attīstībai nelabvēlīgākā virzienā saistībā ar lielu ārējās maksājumu bilances nestabilitāti, augstu inflācijas līmeni un pieaugošām Latvijas ekonomikas pārkaršanas pazīmēm. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet mazliet optimistiskas.

| (3) | Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē vispārējās valdības deficīts ir novērtēts 1 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi – 1,5 % no IKP. Atjauninātajā programmā aplēstais deficīts ir norādīts 0,4 % no IKP; tas ir ticams rādītājs, ņemot vērā, ka ieņēmumi bija lielāki nekā plānots, neraugoties uz 2006. gada oktobrī pieņemtajiem budžeta grozījumiem, ar ko izdevumi tika palielināti par aptuveni 1,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē vispārējās valdības deficīts ir novērtēts 1 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi – 1,5 % no IKP. Atjauninātajā programmā aplēstais deficīts ir norādīts 0,4 % no IKP; tas ir ticams rādītājs, ņemot vērā, ka ieņēmumi bija lielāki nekā plānots, neraugoties uz 2006. gada oktobrī pieņemtajiem budžeta grozījumiem, ar ko izdevumi tika palielināti par aptuveni 1,5 % no IKP.

| (4) | Galvenais vidējā termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir pakāpeniski uzlabot fiskālo perspektīvu un sasniegt bezdeficīta budžetu līdz 2010. gadam. Pēc pasliktināšanās par gandrīz 1

  procenta punktu no IKP 2006. un 2007. gadā, būs vajadzīgi ievērojami konsolidācijas centieni, lai šo mērķi sasniegtu. Paredzētās korekcijas 2008. un 2009. gadā ir identiskas gan vispārējā, gan primārajā bilancē — attiecīgi 0,4 un 0,5 procentu punkti no IKP. Salīdzinot ar iepriekšējo atjauninājumu, plānotie budžeta mērķi ir stingrāki, tomēr korekcijas vairāk plānotas programmas perioda pēdējos gados, kad makroekonomiskais scenārijs ir labvēlīgāks. Programmā paredzēts, ka pēc ievērojamas izdevumu un IKP attiecības palielināšanās 2007. gadā 2008. un 2009. gadā notiks budžeta konsolidācija, ik gadu ieņēmumu un IKP attiecību palielinot par 0,4 procentu punktiem, bet izdevumu un IKP attiecību saglabājot visumā nemainīgu. Plānots, ka ieņēmumu un IKP attiecība palielināsies, jo ievērojami palielināsies “citi ”ieņēmumi, kas saistīti ar lielāku līdzekļu ieplūšanu no ES fondiem. Līdz ar to izdevumu rādītājs pamatkapitāla kopapjoma veidošanai pieaug, ko pēc 2007. gada lielā mērā atsvērs “citu ”izdevumu (kas programmā ietver daļu no patēriņa izdevumiem) samazināšanās par 0,75 procentu punktiem 2008. gadā un sociālo pabalstu samazināšanās par 0,5 procentu punktiem 2009. gadā. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar kopīgi saskaņotu metodoloģiju, pasliktināsies no 1 % deficīta no IKP 2006. gadā līdz 1,75 % deficītam no IKP 2007. gadā un uzlabosies līdz pārpalikumam 0,25 % apmērā līdz 2009. gadam. Vidējā termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā paredzēto budžeta stāvokli ir strukturāls deficīts 1 % no IKP, kuru programmā plānots sasniegt ap 2008. gadu, tāpat kā iepriekšējā atjauninājumā. Tā kā VTM prasības pārsniedz obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 2 % no IKP), to sasniedzot, būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar kopīgi saskaņotu metodoloģiju, pasliktināsies no 1 % deficīta no IKP 2006. gadā līdz 1,75 % deficītam no IKP 2007. gadā un uzlabosies līdz pārpalikumam 0,25 % apmērā līdz 2009. gadam. Vidējā termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā paredzēto budžeta stāvokli ir strukturāls deficīts 1 % no IKP, kuru programmā plānots sasniegt ap 2008. gadu, tāpat kā iepriekšējā atjauninājumā. Tā kā VTM prasības pārsniedz obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 2 % no IKP), to sasniedzot, būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Budžeta prognožu riski programmā šķiet kopumā līdzsvaroti 2007. gadā, bet budžeta izpildes rezultāti 2008. gadā varētu būt sliktāki par programmā prognozētajiem, jo makroekonomiskais scenārijs pakļauts vairākiem riskiem. Budžeta stratēģijas pamatā ir ieņēmumu un IKP attiecības ievērojams pieaugums un sociālo pabalstu un “citu izdevumu ”(kas programmā ietver daļu no patēriņa izdevumiem) un IKP attiecības samazinājums, kas nav pietiekami pamatots, ņemot vērā to, ka saskaņā ar atjauninājumu oficiāla vidēja termiņa valsts finanšu plānošanas un kontroles sistēma tiks ieviesta tikai, sākot ar 2008. gadu. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta prognožu riski programmā šķiet kopumā līdzsvaroti 2007. gadā, bet budžeta izpildes rezultāti 2008. gadā varētu būt sliktāki par programmā prognozētajiem, jo makroekonomiskais scenārijs pakļauts vairākiem riskiem. Budžeta stratēģijas pamatā ir ieņēmumu un IKP attiecības ievērojams pieaugums un sociālo pabalstu un “citu izdevumu ”(kas programmā ietver daļu no patēriņa izdevumiem) un IKP attiecības samazinājums, kas nav pietiekami pamatots, ņemot vērā to, ka saskaņā ar atjauninājumu oficiāla vidēja termiņa valsts finanšu plānošanas un kontroles sistēma tiks ieviesta tikai, sākot ar 2008. gadu.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmas budžeta nostādne var būt nepietiekama, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Taču šķiet, ka tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai parastu makroekonomisku svārstību gadījumā visā programmas periodā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % no IKP. Izņemot attiecībā uz 2007. gadu, programmā paredzētais koriģēšanas temps VTM sasniegšanai kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Tomēr ir skaidrs, ka 2007. gadā būs vērojama novirze no virzības uz VTM, neraugoties uz ekonomisko uzplaukumu, un tas neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Lai nodrošinātu stabilu makroekonomiskās konverģences procesu un mazinātu riskus, ko rada nelīdzsvarota ekonomiskā izaugsme, būtu lietderīgi īstenot noteiktāku strukturālo korekciju programmas perioda sākumā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmas budžeta nostādne var būt nepietiekama, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Taču šķiet, ka tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai parastu makroekonomisku svārstību gadījumā visā programmas periodā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % no IKP. Izņemot attiecībā uz 2007. gadu, programmā paredzētais koriģēšanas temps VTM sasniegšanai kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Tomēr ir skaidrs, ka 2007. gadā būs vērojama novirze no virzības uz VTM, neraugoties uz ekonomisko uzplaukumu, un tas neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Lai nodrošinātu stabilu makroekonomiskās konverģences procesu un mazinātu riskus, ko rada nelīdzsvarota ekonomiskā izaugsme, būtu lietderīgi īstenot noteiktāku strukturālo korekciju programmas perioda sākumā.

| (8) | Programmā aprakstītā vidējā termiņa budžeta stratēģija ietver īslaicīgu novirzi no korekcijas virzībā uz VTM 2007. gadā. Programmā atzīmēts, ka pašreizējā pensiju reforma pakāpeniski samazinās sociālās apdrošināšanas iemaksas vispārējās valdības bilancē un ka iemaksas otrā līmeņa pensiju shēmā pieaugs no 0,4 % no IKP 2006. gadā līdz 1,7 % no IKP līdz 2009. gadam. Programmā paredzētā strukturālās bilances pasliktināšanās, pielāgojoties pensiju reformas pakāpeniskās īstenošanas ietekmei, varētu būt 0,5 % no IKP 2007. gadā, tālāk uzlabojoties līdz 1,5 % 2008. gadā un 1,25 % 2009. gadā. Lai gan pensiju reformas neto izmaksas var ņemt vērā, izvērtējot korekcijas virzībā uz VTM, korekcijas 2007. gadā neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, pat ņemot vērā šīs izmaksas. No otras puses, programmā minētā veselības aprūpes reforma un valsts investīciju projekti nav uzskatāmi par strukturālām reformām, ar ko varētu pamatot īslaicīgas novirzes, jo šie pasākumi nav pietiekami sīki izklāstīti un programmā nav pierādīts, ka tiem būtu sevišķi labvēlīga ietekme uz valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Programmā aprakstītā vidējā termiņa budžeta stratēģija ietver īslaicīgu novirzi no korekcijas virzībā uz VTM 2007. gadā. Programmā atzīmēts, ka pašreizējā pensiju reforma pakāpeniski samazinās sociālās apdrošināšanas iemaksas vispārējās valdības bilancē un ka iemaksas otrā līmeņa pensiju shēmā pieaugs no 0,4 % no IKP 2006. gadā līdz 1,7 % no IKP līdz 2009. gadam. Programmā paredzētā strukturālās bilances pasliktināšanās, pielāgojoties pensiju reformas pakāpeniskās īstenošanas ietekmei, varētu būt 0,5 % no IKP 2007. gadā, tālāk uzlabojoties līdz 1,5 % 2008. gadā un 1,25 % 2009. gadā. Lai gan pensiju reformas neto izmaksas var ņemt vērā, izvērtējot korekcijas virzībā uz VTM, korekcijas 2007. gadā neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, pat ņemot vērā šīs izmaksas. No otras puses, programmā minētā veselības aprūpes reforma un valsts investīciju projekti nav uzskatāmi par strukturālām reformām, ar ko varētu pamatot īslaicīgas novirzes, jo šie pasākumi nav pietiekami sīki izklāstīti un programmā nav pierādīts, ka tiem būtu sevišķi labvēlīga ietekme uz valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā.

| (9) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 10,7 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā paredz, ka programmas periodā parāda attiecība kritīsies par 1,3 procentu punktiem līdz 9,4 % no IKP 2009. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 10,7 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā paredz, ka programmas periodā parāda attiecība kritīsies par 1,3 procentu punktiem līdz 9,4 % no IKP 2009. gadā.

| (10) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Latvijā ir zemāka nekā vidēji ES; prognozēts, ka ar novecošanos saistītie izdevumi kā daļa no IKP nākamajās desmitgadēs samazināsies, jo to ietekmēs pensiju sistēmas reforma, kas samazinās izdevumus. Pašreizējais kopējā parāda apmērs Latvijā ir ļoti zems, un strukturālā budžeta stāvokļa uzlabošana, kā paredzēts konverģences programmas atjauninājumā, veicinātu risku ierobežošanu attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Kopumā šķiet, ka Latvijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud mazs risks. |
| --- | --- |

(10)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Latvijā ir zemāka nekā vidēji ES; prognozēts, ka ar novecošanos saistītie izdevumi kā daļa no IKP nākamajās desmitgadēs samazināsies, jo to ietekmēs pensiju sistēmas reforma, kas samazinās izdevumus. Pašreizējais kopējā parāda apmērs Latvijā ir ļoti zems, un strukturālā budžeta stāvokļa uzlabošana, kā paredzēts konverģences programmas atjauninājumā, veicinātu risku ierobežošanu attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Kopumā šķiet, ka Latvijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud mazs risks.

| (11) | Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā ir sniegta informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs ir skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet atbilstoši valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās paredzēts ievērojams valsts investīciju pieaugums, un konverģences programmā sīkāk izklāstīti pasākumi, kas īstenojami, lai uzlabotu valsts finanšu institucionālās iezīmes, tostarp daudzgadēju budžeta pamatnostādņu ieviešana. |
| --- | --- |

(11)

Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā ir sniegta informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs ir skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet atbilstoši valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās paredzēts ievērojams valsts investīciju pieaugums, un konverģences programmā sīkāk izklāstīti pasākumi, kas īstenojami, lai uzlabotu valsts finanšu institucionālās iezīmes, tostarp daudzgadēju budžeta pamatnostādņu ieviešana.

| (12) | Budžeta stratēģija programmā tikai daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005.–2008. gadam. Jo īpaši paredzētā fiskālā nostādne nepalīdz pienācīgi veicināt lielāku ārējā konta ilgtspējību. |
| --- | --- |

(12)

Budžeta stratēģija programmā tikai daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005.–2008. gadam. Jo īpaši paredzētā fiskālā nostādne nepalīdz pienācīgi veicināt lielāku ārējā konta ilgtspējību.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā ir sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (3). Tomēr pastāv dažas neatbilstības saistībā ar standarta 2. tabulu. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā ir sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (3). Tomēr pastāv dažas neatbilstības saistībā ar standarta 2. tabulu.

Padome uzskata, ka budžeta stāvokļa pasliktināšanās 2007. gadā neatbilst piesardzīgai fiskālai politikai, kuras mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, tostarp samazinot ārējās maksājumu bilances nestabilitāti un ierobežojot inflāciju. Turpmākajos gados programmā paredzēts gūt sekmes VTM sasniegšanā, ņemot vērā izredzes, ka izaugsme būs spēcīga, tomēr budžeta mērķi nav vērienīgi un to sasniegšana, sākot ar 2008. gadu, ir apdraudēta.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Latvija ir aicināta:

| i) | samazināt makroekonomiskās nestabilitātes risku, enerģiski īstenojot pasākumus, lai sasniegtu ievērojami labāku budžeta mērķi 2007. gadam nekā paredzēts programmā, kā plašāku reformu stratēģijas daļu. Pie tā strādājot, pēc iespējas drīzāk vajadzētu īstenot pasākumus, kas turpmākajos gados veicina konsolidāciju, kura pārsniedz VTM. |
| --- | --- |

i)

samazināt makroekonomiskās nestabilitātes risku, enerģiski īstenojot pasākumus, lai sasniegtu ievērojami labāku budžeta mērķi 2007. gadam nekā paredzēts programmā, kā plašāku reformu stratēģijas daļu. Pie tā strādājot, pēc iespējas drīzāk vajadzētu īstenot pasākumus, kas turpmākajos gados veicina konsolidāciju, kura pārsniedz VTM.

| ii) | izveidot skaidrākas un saistošākas vidēja termiņa pamatnostādnes attiecībā uz valsts finanšu plānošanu un kontroli. |
| --- | --- |

ii)

izveidot skaidrākas un saistošākas vidēja termiņa pamatnostādnes attiecībā uz valsts finanšu plānošanu un kontroli.

Ja 2007. gada 6. martā paziņotais plāns tiktu pilnīgi īstenots, tas nozīmētu svarīgu soli pareizajā virzienā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | KP 2007. g. jan. | 10,2 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 |
| COM 2006. g. nov. | 10,2 | 11,0 | 8,9 | 8,0 | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. jan. | 6,9 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 |
| COM 2006. g. nov. | 6,9 | 6,7 | 5,8 | 5,4 | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. jan.
   (4) | 0,0 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 |
| COM 2006. g. nov. (8) | – 0,2 | 1,1 | 0,4 | – 1,0 | n.d. |
| KP 2005. g. nov.
   (5) | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance (9)

  (% no IKP) | KP 2007. g. jan. | 0,1 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 |
| COM 2006. g. nov. | 0,1 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,2 | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | n.d. |
| Primārā bilance (9)

  (% no IKP) | KP 2007. g. jan. | 0,7 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| COM 2006. g. nov. | 0,7 | – 0,4 | – 0,7 | – 0,7 | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (9)

  (% no IKP) | KP 2007. g. jan.
   (4) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| COM 2006. g. nov. | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | n.d. |
| KP 2005. g. nov. (4) | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | n.d. |
| Strukturālā bilance (5)
   (9)

  (% no IKP) | KP 2007. g. jan.
   (6) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| COM 2006. g. nov. (7) | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. janv. | 12,1 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 |
| COM 2006. g. nov. | 12,1 | 11,1 | 10,6 | 10,3 | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 14,7 | n.d. |
| Konverģences programma (KP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM);Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

KP 2007. g. jan.

10,2

11,5

9,0

7,5

7,5

COM 2006. g. nov.

10,2

11,0

8,9

8,0

n.d.

KP 2005. g. nov.

8,4

7,5

7,0

7,0

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. jan.

6,9

6,6

6,4

5,2

4,2

COM 2006. g. nov.

6,9

6,7

5,8

5,4

n.d.

KP 2005. g. nov.

6,9

5,6

4,3

3,5

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. jan.
   (4)

0,0

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

COM 2006. g. nov. (8)

– 0,2

1,1

0,4

– 1,0

n.d.

KP 2005. g. nov.
   (5)

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

n.d.

Vispārējās valdības bilance (9)

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.

0,1

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

COM 2006. g. nov.

0,1

– 1,0

– 1,2

– 1,2

n.d.

KP 2005. g. nov.

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

n.d.

Primārā bilance (9)

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.

0,7

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

COM 2006. g. nov.

0,7

– 0,4

– 0,7

– 0,7

n.d.

KP 2005. g. nov.

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (9)

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.
   (4)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

COM 2006. g. nov.

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

n.d.

KP 2005. g. nov. (4)

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

n.d.

Strukturālā bilance (5)
   (9)

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.
   (6)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

COM 2006. g. nov. (7)

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

n.d.

KP 2005. g. nov.

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. janv.

12,1

10,7

10,5

10,6

9,4

COM 2006. g. nov.

12,1

11,1

10,6

10,3

n.d.

KP 2005. g. nov.

13,1

14,9

13,6

14,7

n.d.

Konverģences programma (KP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM);Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Tekstā minētie dokumenti ir pieejami interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tā kā pēc vispārējām vēlēšanām oktobrī jaunā valdība tika izveidota 2006. gada novembrī, atjauninājums tika iesniegts nevis 1. decembrī, kā to paredz rīcības kodekss, bet gan 6 nedēļas vēlāk.

(3)  Konkrēti trūkst datu par krājumu plūsmas korekcijas apakškomponentēm, kā arī dažu elementu tabulā par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību.

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu

(7)  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(8)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 9,3 %, 9,6 %, 9,6 % un 9,5 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.–2008. gadā.

(9)  Notiekošās pensiju reformas (otrā pensiju līmeņa ieviešana) neto izmaksas ir iekļautas deficītā. Izmaksas lēstas 0,3 % no IKP 2005. gadā, 0,4 % no IKP 2006. gadā, 0,6 % no IKP 2007. gadā, 1,3 % no IKP 2008. gadā un 1,5 % no IKP 2009. gadā. Programmā paredzētās strukturālās bilances izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, kas koriģētas, ņemot vērā pensiju reformas pakāpenisku īstenošanu, būtu: pasliktināšanās par 0,6 % no IKP 2007. gadā un uzlabojums 1,6 % apmērā un 1,2 % apmērā attiecīgi 2008. un 2009. gadā.

Avoti:

Konverģences programma (KP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM);Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/19

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. marts

par Rumānijas konverģences programmu 2006–2009

(2007/C 89/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. martā izvērtēja Rumānijas konverģences programmu, kas aptver laiku no 2006. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. martā izvērtēja Rumānijas konverģences programmu, kas aptver laiku no 2006. līdz 2009. gadam.

| (2) | Rumānijas ekonomika pēdējos piecos gados ir strauji augusi, bet tās IKP uz vienu iedzīvotāju (PSL izteiksmē) joprojām ir mazs – 34 % no ES-25 vidējā 2005. gadā. Tādējādi Rumānijai ir plašs darba lauks atgūt nokavēto, un tas arī ir galvenais Rumānijai uzliktais pārbaudījums vidējā termiņā un ilgtermiņā. Makroekonomikas stabilitāte laikā no 2001. līdz 2005. gadam ir uzlabojusies, ko pierāda straujā un noturīgā inflācijas samazināšanās un valsts finanšu konsolidācija. Vidējais inflācijas līmenis 2006. gadā bija 6,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Rumānijas ekonomika pēdējos piecos gados ir strauji augusi, bet tās IKP uz vienu iedzīvotāju (PSL izteiksmē) joprojām ir mazs – 34 % no ES-25 vidējā 2005. gadā. Tādējādi Rumānijai ir plašs darba lauks atgūt nokavēto, un tas arī ir galvenais Rumānijai uzliktais pārbaudījums vidējā termiņā un ilgtermiņā. Makroekonomikas stabilitāte laikā no 2001. līdz 2005. gadam ir uzlabojusies, ko pierāda straujā un noturīgā inflācijas samazināšanās un valsts finanšu konsolidācija. Vidējais inflācijas līmenis 2006. gadā bija 6,6 %.

| (3) | Programmas pamatā esošais makroekonomikas scenārijs paredz, ka IKP reālais pieaugums pakāpeniski palēnināsies no 8 % — kas ir krietni virs potenciālā — 2006. gadā līdz joprojām stabiliem 5,9 % 2009. gadā. Saskaņā ar pieejamo informāciju šis scenārijs šķiet pamatots ar ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju šķiet pārāk zemas, jo tajās ir pieņēmums, ka kredīta un privātā patēriņa pieaugums stabili palēnināsies, kas var nerealizēties. Atšķirībā no programmas, Komisijas dienestu 2006. gada prognozēs ir plānota turpmāka ārējā deficīta palielināšanās 2007. un 2008. gadā, jo imports turpina apsteigt eksportu lielā privātā patēriņa un investīciju dēļ. |
| --- | --- |

(3)

Programmas pamatā esošais makroekonomikas scenārijs paredz, ka IKP reālais pieaugums pakāpeniski palēnināsies no 8 % — kas ir krietni virs potenciālā — 2006. gadā līdz joprojām stabiliem 5,9 % 2009. gadā. Saskaņā ar pieejamo informāciju šis scenārijs šķiet pamatots ar ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju šķiet pārāk zemas, jo tajās ir pieņēmums, ka kredīta un privātā patēriņa pieaugums stabili palēnināsies, kas var nerealizēties. Atšķirībā no programmas, Komisijas dienestu 2006. gada prognozēs ir plānota turpmāka ārējā deficīta palielināšanās 2007. un 2008. gadā, jo imports turpina apsteigt eksportu lielā privātā patēriņa un investīciju dēļ.

| (4) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē par 2006. gadu vispārējais valsts budžeta deficīts ir lēsts uz 1,4 % no IKP, salīdzinājumā ar 2005. gada decembra pirmspievienošanās ekonomikas programmā nosprausto mērķi — 0,7 % no IKP. Konverģences programmā deficīts ir lēsts uz 2,3 % no IKP. Novirze no sākotnējā mērķa ir saistāma ar lieliem papildu izdevumiem, īpaši ar kārtējiem izdevumiem, kas ir daļēji saistīts ar neizlietotu investīciju izdevumu pārdali, kuri vairāk nekā vajadzīgs kompensē negaidīti lielo ieņēmumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē par 2006. gadu vispārējais valsts budžeta deficīts ir lēsts uz 1,4 % no IKP, salīdzinājumā ar 2005. gada decembra pirmspievienošanās ekonomikas programmā nosprausto mērķi — 0,7 % no IKP. Konverģences programmā deficīts ir lēsts uz 2,3 % no IKP. Novirze no sākotnējā mērķa ir saistāma ar lieliem papildu izdevumiem, īpaši ar kārtējiem izdevumiem, kas ir daļēji saistīts ar neizlietotu investīciju izdevumu pārdali, kuri vairāk nekā vajadzīgs kompensē negaidīti lielo ieņēmumu pieaugumu.

| (5) | Programmas galvenais mērķis ir turpināt fiskālo konsolidāciju, lai strukturālais deficīts 2011. gadā, t.i., pēc programmas darbības beigām, sasniegtu vidēja termiņa mērķi (cikliski koriģētu, kam atskaitīti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi) 0,9 % apjomā no IKP. Programmā paredzēts mazliet samazināt vispārējo valsts deficītu — no 2,3 % no IKP 2006. gadā līdz 2 % no IKP 2009. gadā, pēc tam, kad tas būs pacēlies līdz 2,7 % no IKP 2007. gadā. Paredzams, ka primārais deficīts attīstīsies pa līdzīgu līkni, un programmas darbības beigās tas būs 1 % no IKP. |
| --- | --- |

(5)

Programmas galvenais mērķis ir turpināt fiskālo konsolidāciju, lai strukturālais deficīts 2011. gadā, t.i., pēc programmas darbības beigām, sasniegtu vidēja termiņa mērķi (cikliski koriģētu, kam atskaitīti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi) 0,9 % apjomā no IKP. Programmā paredzēts mazliet samazināt vispārējo valsts deficītu — no 2,3 % no IKP 2006. gadā līdz 2 % no IKP 2009. gadā, pēc tam, kad tas būs pacēlies līdz 2,7 % no IKP 2007. gadā. Paredzams, ka primārais deficīts attīstīsies pa līdzīgu līkni, un programmas darbības beigās tas būs 1 % no IKP.

| (6) | Minimālo, uz programmas beigām atlikto korekciju veiks, palielinot ieņēmumu attiecību pret IKP, kas ir mazliet lielāka par izdevumu un IKP attiecības pieaugumu (gandrīz 4 procentu punkti salīdzinājumā ar 3,5 procentu punktiem). No ieņēmumu aspekta palielināšanās lielākoties ir saistīta ar nodokļiem (jo īpaši 2007. gadā) un “citiem ieņēmumiem ”(iespējams, saistībā ar ES finanšu līdzekļu ieplūšanu). Izdevumu straujais pieaugums lielākoties izriet no ļoti nozīmīga valsts investīciju pieauguma, ko IKP procentu izteiksmē ir plānots palielināt vairāk nekā divkārt, pieņemot, ka būtiski palielināsies ES finanšu līdzekļu apguve. Salīdzinājumā ar 2005. gada decembra pirmspievienošanās ekonomikas programmu, budžeta mērķi ir daudz mazāki, lai gan konverģences programmas pamatā liktie izaugsmes pieņēmumi ir līdzīgi. |
| --- | --- |

(6)

Minimālo, uz programmas beigām atlikto korekciju veiks, palielinot ieņēmumu attiecību pret IKP, kas ir mazliet lielāka par izdevumu un IKP attiecības pieaugumu (gandrīz 4 procentu punkti salīdzinājumā ar 3,5 procentu punktiem). No ieņēmumu aspekta palielināšanās lielākoties ir saistīta ar nodokļiem (jo īpaši 2007. gadā) un “citiem ieņēmumiem ”(iespējams, saistībā ar ES finanšu līdzekļu ieplūšanu). Izdevumu straujais pieaugums lielākoties izriet no ļoti nozīmīga valsts investīciju pieauguma, ko IKP procentu izteiksmē ir plānots palielināt vairāk nekā divkārt, pieņemot, ka būtiski palielināsies ES finanšu līdzekļu apguve. Salīdzinājumā ar 2005. gada decembra pirmspievienošanās ekonomikas programmu, budžeta mērķi ir daudz mazāki, lai gan konverģences programmas pamatā liktie izaugsmes pieņēmumi ir līdzīgi.

| (7) | Ir paredzēts, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģēts deficīts, no kā atskaitīti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi), kas aprēķināts saskaņā ar kopīgu, saskaņotu metodoloģiju, turpināsies samazināties no 3 % no IKP 2006. gadā līdz aptuveni 3,5 % no IKP 2007. gadā, pirms tas uzlabosies un sasniegs 2,25 % no IKP 2009. gadā. Kā iepriekš norādīts, vidēja termiņa mērķis (VTM) programmā ietvertajam budžetam ir strukturāls deficīts — 0,9 % no IKP, ko programmā paredzēts sasniegt līdz 2011. gadam, t.i., pēc programmas beigām. Tā kā VTM ir striktāks par minimālo kritēriju (ko lēš no deficīta apmēram 1,75 % no IKP, un, to sasniedzot, vajadzētu būt izveidotai drošības rezervei, lai izvairītos no pārmērīga budžeta deficīta). VTM pareizi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(7)

Ir paredzēts, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģēts deficīts, no kā atskaitīti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi), kas aprēķināts saskaņā ar kopīgu, saskaņotu metodoloģiju, turpināsies samazināties no 3 % no IKP 2006. gadā līdz aptuveni 3,5 % no IKP 2007. gadā, pirms tas uzlabosies un sasniegs 2,25 % no IKP 2009. gadā. Kā iepriekš norādīts, vidēja termiņa mērķis (VTM) programmā ietvertajam budžetam ir strukturāls deficīts — 0,9 % no IKP, ko programmā paredzēts sasniegt līdz 2011. gadam, t.i., pēc programmas beigām. Tā kā VTM ir striktāks par minimālo kritēriju (ko lēš no deficīta apmēram 1,75 % no IKP, un, to sasniedzot, vajadzētu būt izveidotai drošības rezervei, lai izvairītos no pārmērīga budžeta deficīta). VTM pareizi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā.

| (8) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti 2007. gadam, tomēr pēc tam budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki nekā programmā paredzēts. Gan izdevumi, gan ieņēmumi 2007. gadā varētu būt mazāki nekā prognozēts: izdevumi tāpēc, ka nešķiet iespējams sasniegt valsts investīciju plānus, un ieņēmumi tāpēc, ka pieņēmumi par saimniecisko darbību intensitāti no nodokļu viedokļa šķiet labvēlīgi, ko daļēji izskaidro nesen īstenotie pasākumi nodokļu pārvaldes reformu jomā. No 2008. gada budžeta stratēģija nav pietiekami sīki izstrādāta, tajā paredzēta nestabilitāte vairākās izdevumu pozīcijās un nepamatoti ierobežojumi 2009. gadā. Izdevumu novirze aizvadītajos gados, ko radījuši biežie budžeta grozījumi, neskaidrība par to, kāda būs valdības kompensāciju kopsumma pilsoņiem par komunistiskā režīma nacionalizēto īpašumu neatdošanu un valstij nemaksāto valsts uzņēmumu saistību iespējamu atcelšanu norāda uz izdevumu pārtēriņa risku, kaut arī investīcijām iecerētā tēriņa apjomi, visticamāk, paliks nesasniegti. Turklāt investīcijām piešķirtos pārāk lielos budžeta resursus var novirzīt patēriņam — kā noticis jau agrāk –, negatīvi ietekmējot valsts tēriņu kvalitāti. |
| --- | --- |

(8)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti 2007. gadam, tomēr pēc tam budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki nekā programmā paredzēts. Gan izdevumi, gan ieņēmumi 2007. gadā varētu būt mazāki nekā prognozēts: izdevumi tāpēc, ka nešķiet iespējams sasniegt valsts investīciju plānus, un ieņēmumi tāpēc, ka pieņēmumi par saimniecisko darbību intensitāti no nodokļu viedokļa šķiet labvēlīgi, ko daļēji izskaidro nesen īstenotie pasākumi nodokļu pārvaldes reformu jomā. No 2008. gada budžeta stratēģija nav pietiekami sīki izstrādāta, tajā paredzēta nestabilitāte vairākās izdevumu pozīcijās un nepamatoti ierobežojumi 2009. gadā. Izdevumu novirze aizvadītajos gados, ko radījuši biežie budžeta grozījumi, neskaidrība par to, kāda būs valdības kompensāciju kopsumma pilsoņiem par komunistiskā režīma nacionalizēto īpašumu neatdošanu un valstij nemaksāto valsts uzņēmumu saistību iespējamu atcelšanu norāda uz izdevumu pārtēriņa risku, kaut arī investīcijām iecerētā tēriņa apjomi, visticamāk, paliks nesasniegti. Turklāt investīcijām piešķirtos pārāk lielos budžeta resursus var novirzīt patēriņam — kā noticis jau agrāk –, negatīvi ietekmējot valsts tēriņu kvalitāti.

| (9) | Ņemot vērā risku izvērtējumu, šķiet, ka budžeta nostādne programmā nav pietiekama, lai atbilstīgi programmai tās darbības laikā sasniegtu VTM. Turklāt programmas budžeta nostādne, šķiet, nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību dēļ nepārsniegtu deficīta slieksni – 3 % no IKP. Korekciju tempi, piemērojoties programmā ietvertajam VTM, nav pietiekami, un tiem būtu jābūt krietni ātrākiem, lai atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā norādīts, ka ekonomikas uzplaukuma laikā korekcijai būtu jābūt lielākai, lai ekonomikas lejupslīdes laikā tā varētu būt mazāka. Lai gan ekonomika piedzīvo uzplaukumu, strukturālie uzlabojumi ir minimāli un pilnībā atlikti uz programmas beigām, turklāt 2007. gadā ir paredzēta pasliktināšanās, bet plānoto korekciju nepavada pasākumi, jo īpaši 2009. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā risku izvērtējumu, šķiet, ka budžeta nostādne programmā nav pietiekama, lai atbilstīgi programmai tās darbības laikā sasniegtu VTM. Turklāt programmas budžeta nostādne, šķiet, nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību dēļ nepārsniegtu deficīta slieksni – 3 % no IKP. Korekciju tempi, piemērojoties programmā ietvertajam VTM, nav pietiekami, un tiem būtu jābūt krietni ātrākiem, lai atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā norādīts, ka ekonomikas uzplaukuma laikā korekcijai būtu jābūt lielākai, lai ekonomikas lejupslīdes laikā tā varētu būt mazāka. Lai gan ekonomika piedzīvo uzplaukumu, strukturālie uzlabojumi ir minimāli un pilnībā atlikti uz programmas beigām, turklāt 2007. gadā ir paredzēta pasliktināšanās, bet plānoto korekciju nepavada pasākumi, jo īpaši 2009. gadā.

| (10) | Lēš, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā būs sasniedzis apmēram 13 % no IKP, un tas ir krietni zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības – 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies par aptuveni 1 procentu punktu no IKP. |
| --- | --- |

(10)

Lēš, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā būs sasniedzis apmēram 13 % no IKP, un tas ir krietni zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības – 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies par aptuveni 1 procentu punktu no IKP.

| (11) | Tā kā nav ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu, pamatojoties uz EPK un Komisijas īstenotiem kopējiem makroekonomikas pieņēmumiem, nav salīdzināma un stabila pamata, lai varētu lēst iedzīvotāju novecošanas sekas Rumānijā, kā pašlaik dara ar citām dalībvalstīm, par ko ir pieejamas tādas prognozes. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo demografisko struktūru, nevar nepieļaut iedzīvotāju novecošanas būtisko ietekmi uz izdevumiem. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo deficītu nav pietiekams, lai stabilizētu parādu, pat neņemot vērā iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Budžeta strukturālā nostādnes uzlabošana vidējā termiņā veicinātu risku ierobežošanu no valsts finanšu stabilitātes viedokļa. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā nav ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu, pamatojoties uz EPK un Komisijas īstenotiem kopējiem makroekonomikas pieņēmumiem, nav salīdzināma un stabila pamata, lai varētu lēst iedzīvotāju novecošanas sekas Rumānijā, kā pašlaik dara ar citām dalībvalstīm, par ko ir pieejamas tādas prognozes. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo demografisko struktūru, nevar nepieļaut iedzīvotāju novecošanas būtisko ietekmi uz izdevumiem. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo deficītu nav pietiekams, lai stabilizētu parādu, pat neņemot vērā iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Budžeta strukturālā nostādnes uzlabošana vidējā termiņā veicinātu risku ierobežošanu no valsts finanšu stabilitātes viedokļa.

| (12) | Programmas budžeta stratēģija daļēji atbilst laikam no 2005. līdz 2008. gadam izstrādātajās integrētajās pamatnostādnēs ietvertajām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm. Konkrēti, korekciju tempi, piemērojoties programmā ietvertajam VTM, nav pietiekami, un tiem būtu jābūt krietni ātrākiem programmas īstenošanas laikā. Turklāt, programmā paredzētā fiskālā stratēģija, jo īpaši fiskālās nostādnes atvieglojums līdz 2007. gadam, un pēc tam notikusī ierobežotā konsolidācija papildina visas ar pieprasījuma apsaimniekošanu saistītās problēmas, arī saistībā ar vajadzību stabili uzturēt strauju izaugsmi, turpināt atbalstīt deflāciju un iegrožot ārējā deficīta pieaugumu, kurš pēc aplēsēm ir sasniedzis 10,3 % no IKP 2006. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Programmas budžeta stratēģija daļēji atbilst laikam no 2005. līdz 2008. gadam izstrādātajās integrētajās pamatnostādnēs ietvertajām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm. Konkrēti, korekciju tempi, piemērojoties programmā ietvertajam VTM, nav pietiekami, un tiem būtu jābūt krietni ātrākiem programmas īstenošanas laikā. Turklāt, programmā paredzētā fiskālā stratēģija, jo īpaši fiskālās nostādnes atvieglojums līdz 2007. gadam, un pēc tam notikusī ierobežotā konsolidācija papildina visas ar pieprasījuma apsaimniekošanu saistītās problēmas, arī saistībā ar vajadzību stabili uzturēt strauju izaugsmi, turpināt atbalstīt deflāciju un iegrožot ārējā deficīta pieaugumu, kurš pēc aplēsēm ir sasniedzis 10,3 % no IKP 2006. gadā.

| (13) | No to stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā ietverto prasību viedokļa, kuras attiecas uz datiem, programmā ir daži trūkumi, kas attiecas uz obligāti un fakultatīvi sniedzamiem datiem (2). |
| --- | --- |

(13)

No to stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā ietverto prasību viedokļa, kuras attiecas uz datiem, programmā ir daži trūkumi, kas attiecas uz obligāti un fakultatīvi sniedzamiem datiem (2).

Padome uzskata, ka, ņemot vērā stipras izaugsmes izredzes un augošu ārējo deficītu, programmā ir paredzēts prociklisks atvieglojums 2007. gadā. Pielāgošanās VTM nav pietiekama un ir ļoti atlikta — tā sāksies tikai 2009. gadā, un ir paredzēts, ka to sasniegs tikai pēc programmas beigām. Turklāt, sākot no 2008. gada, budžeta mērķu sasniegšana ir apdraudēta. Ņemot vērā iepriekš minēto izvērtējumu, Rumānija ir aicināta:

| i) | izmantot ekonomiskā uzplaukuma laiku, lai ievērojami paātrinātu korekciju tempus, piemērojoties programmā ietvertajam VTM, nospraužot augstākus budžeta mērķus 2007. gadā un turpmāk. Budžeta strukturālā stāvokļa uzlabošana vidējā termiņā veicinātu risku iegrožošanu no valsts finanšu stabilitātes viedokļa; |
| --- | --- |

i)

izmantot ekonomiskā uzplaukuma laiku, lai ievērojami paātrinātu korekciju tempus, piemērojoties programmā ietvertajam VTM, nospraužot augstākus budžeta mērķus 2007. gadā un turpmāk. Budžeta strukturālā stāvokļa uzlabošana vidējā termiņā veicinātu risku iegrožošanu no valsts finanšu stabilitātes viedokļa;

| ii) | kontrolēt paredzēto valsts tēriņu straujo pieaugumu un pārskatīt to struktūru, lai celtu izaugsmes potenciālu, kā arī uzlabot valsts izdevumu plānošanu un izpildi, strikti ievērojot vidēja termiņa grafiku. Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums |
| --- | --- |

ii)

kontrolēt paredzēto valsts tēriņu straujo pieaugumu un pārskatīt to struktūru, lai celtu izaugsmes potenciālu, kā arī uzlabot valsts izdevumu plānošanu un izpildi, strikti ievērojot vidēja termiņa grafiku. Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums (3)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | KP 2007. g. janv. | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |
| COM 2006. g. nov. | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. janv. | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 |
| COM 2006. g. nov. | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. janv.
   (4) | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 |
| COM 2006. g. nov. (8) | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | n.d. |
| PEP 2005. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. janv. | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 |
| COM 2006. g. nov. | – 1,5 | – 1,4 | – 2,6 | – 2,6 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | – 0,4 | – 0,7 | – 1,0 | – 1,6 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. janv. | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 |
| COM 2006. g. nov. | – 0,3 | – 0,4 | – 1,7 | – 1,7 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | 0,8 | 0,4 | 0,0 | – 0,6 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. jan.
   (4) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| COM 2006. g. nov. | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2007. g. jan.
   (6) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| COM 2006. g. nov. (7) | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | n.d. |
| PEP 2005. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. janv. | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 |
| COM 2006. g. nov. | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | n.d. |
| PEP 2005. g. dec. | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | n.d. |
| Avoti:

  Konverģences programma (KP); pirmspievienošanās ekonomikas programma (PEP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM);Komisijas dienestu veikti aprēķini |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

KP 2007. g. janv.

4,1

8,0

6,5

6,3

5,9

COM 2006. g. nov.

4,1

7,2

5,8

5,6

n.d.

PEP 2005. g. dec.

5,7

6,0

6,3

6,5

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. janv.

9,1

6,6

4,5

4,3

3,2

COM 2006. g. nov.

9,1

6,8

5,1

4,6

n.d.

PEP 2005. g. dec.

9,0

7,0

5,0

3,6

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. janv.
   (4)

0,2

2,1

2,2

1,9

1,1

COM 2006. g. nov. (8)

0,4

1,9

1,5

1,0

n.d.

PEP 2005. dec.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. janv.

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

COM 2006. g. nov.

– 1,5

– 1,4

– 2,6

– 2,6

n.d.

PEP 2005. g. dec.

– 0,4

– 0,7

– 1,0

– 1,6

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. janv.

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

COM 2006. g. nov.

– 0,3

– 0,4

– 1,7

– 1,7

n.d.

PEP 2005. g. dec.

0,8

0,4

0,0

– 0,6

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.
   (4)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

COM 2006. g. nov.

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

n.d.

PEP 2005. g. dec.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2007. g. jan.
   (6)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

COM 2006. g. nov. (7)

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

n.d.

PEP 2005. dec.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. janv.

15,9

12,8

13,5

12,6

11,7

COM 2006. g. nov.

15,9

13,7

13,9

14,4

n.d.

PEP 2005. g. dec.

17,1

15,1

14,6

14,6

n.d.

Avoti:

Konverģences programma (KP); pirmspievienošanās ekonomikas programma (PEP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM);Komisijas dienestu veikti aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1 lpp.. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šajā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti — trūkst datu par krājumu plūsmu korekciju apakškomponentiem un to, kā darbaspēka, kapitāla un SPF devums palīdz potenciālā IKP pieaugumā.

(3)  Eurostat līdz šim nav oficiāli veicis pilnīgu Rumānijas valsts kontu kvalitātes izvērtējumu. Eurostat publicēs un apstiprinās valsts bilances un parāda datus īsi pēc tam, kad tas 2007. gada 1. aprīlī būs saņēmis datus.

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, izmantojot programmā atrodamo informāciju.

(5)  Cikliski koriģēta bilance (kā norādīts iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(7)  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(8)  Pamatojoties uz aplēsēm par potenciālo izaugsmi no 2005. līdz 2008. gadam — attiecīgi 5,6 %, 5,7 %, 6,1 % un 6,2 %.

Avoti:

Konverģences programma (KP); pirmspievienošanās ekonomikas programma (PEP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM);Komisijas dienestu veikti aprēķini

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/23

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2007/C 89/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Iebildumiem jānonāk Komisijā sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“CARNE DE BÍSARO TRANSMONTANO ”vai “CARNE DE PORCO TRANSMONTANO”

No EK PT/PDO/005/0457/20.04.2005

ACVN (X) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica |
| --- | --- |
| Adrese: | Av. Afonso Costa, n.o3 |
| P-1949-002 Lisboa |

Nosaukums:

Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica

Adrese:

Av. Afonso Costa, n.o3

P-1949-002 Lisboa

Tālr.:

(351) 21 844 22 00

Fakss:

(351) 21 844 22 02

E-pasts:

idrha@idrha.min-agricultura.pt

2.   Grupa:

| Nosaukums: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Adrese: | Edifício da Casa do Povo |
| Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Nosaukums:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Adrese:

Edifício da Casa do Povo

Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Tālr.:

(351) 273 771 340

Fakss:

(351) 273 770 048

E-pasts:

ancsub@bisaro.info

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji (X) citi ( )

3.   Produkta veids:

1.1. kategorija — Svaiga gaļa un subprodukti

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Carne de Bísaro Transmontano ”vai “Carne de Porco Transmontano”

4.2.   Apraksts: Gaļa, kas iegūta, nokaujot Bísaro šķirnes sivēnus vai sadalot pieaugušu cūku liemeņus; sivēni un cūkas audzēti tradicionālā, daļēji ekstensīvā sistēmā, izmantojot vietējos lauksaimniecības produktus un subproduktus. Līdz 45. dzīves dienai nokautu dzīvnieku (sivēnu) liemeņa svars ir līdz 12 kg, gaļa nedaudz marmorēta, muskuļaudi visnotaļ sulīgi un mīksti, tauki balti, viendabīgi, ar maigu konsistenci un nesulo. Dzīvniekiem (kastrētiem tēviņiem vai mātītēm), kas nokauti, sākot ar astoto dzīves mēnesi, liemeņa svars ir no 60 kg, un tie pieder pie R, O vai P klases, muskuļaudi ir gaiši sarkani, bet tauku slānis — sārts, gaļa nav trekna, ir diezgan cauraugusi, ļoti sulīga, mīksta un tvirta. Ceptai gaļai ir ļoti raksturīga garša, pateicoties dzīvnieku audzēšanas un barošanas metodēm.

4.3   Ģeogrāfiskais apgabals: Tādi faktori kā tradicionālas ražošanas metodes un zināšanas par dzīvnieku kopšanu un barošanu, augsnes sastāvs un vajadzīgie augsnes un klimatiskie apstākļi nosaka to, ka “carne de porco Transmontano ”ražošanas apgabals (kur cūkas dzimst, tiek audzētas, nobarotas, nokautas, gaļa tiek sadalīta un izcirsta mazākos gabalos) ietver Bragança rajona pašvaldības Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso un Vinhais un Vila Real rajona pašvaldības Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar un Vila Real. Ģeogrāfiskajā apgabalā arī iegūst gandrīz visu lopbarību, izņemot kombinēto lopbarību, ko papildus dod sivēnmātēm un kuras īpatsvars parasti nepārsniedz 5 % no visas gadā uzņemtās barības.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Zemnieku saimniecībām, kautuvēm un gaļas sadalīšanas, izciršanas un sagatavošanas uzņēmumiem ir jābūt licencētiem, tie jāapstiprina ražotāju grupai pēc tam, kad iepriekš saņemts kontroles iestādes pozitīvs atzinums, un tiem jāatrodas iepriekš minētajā noteiktajā apgabalā. Viss ražošanas process, sākot ar zemnieku saimniecību, kas ražo izejvielas, līdz gatavās produkcijas pārdošanas vietai, tiek pakļauts stingrai kontroles sistēmai, kas nodrošina pilnu produkta izsekojamību. Uz katra liemeņa vai gaļas gabala esošā sertifikācijas zīme ir numurēta, tādējādi nodrošinot produkta izsekojamību līdz izcelsmes saimniecībai. Produkta izcelsmi var pierādīt jebkurā ražošanas ķēdes posmā, pateicoties sērijas numuram, kuram ir jābūt norādītam uz katras sertifikācijas zīmes.

4.5.   Ražošanas metode: Dzīvnieku audzēšana reģionā balstās uz senām un tradicionālām metodēm, kas tiek nodotas no paaudzes paaudzē. Saimniecībām jābūt pietiekami lielām, lai tajās varētu audzēt barību dzīvniekiem vai nodrošināt telpu ganībām un atpūtai. Dzīvnieki uzturas kūtīs tikai ziemas laikā. Oktobrī un novembrī audzētāji ved dzīvniekus uz kastaņkoku audzēm, kur tie barojas ar zemē nobirušajiem kastaņiem. Barība ir daudzveidīga un atkarīga no gadskārtējās ražas; pamata barība ir dažādi graudi (parasti kvieši, kukurūza, rudzi, auzas), ko visu gadu papildina ķirbji, rāceņi, kartupeļi, bietes, dažādi augļi, cukurkurūza, kāposti, zaļā labība, lopbarība un kastaņi. Pēc nokaušanas liemeņus vismaz 24 stundas glabā 7 °C (+/- 1 °C) temperatūrā, pēc tam pakāpeniski atdzesējot līdz 2 °C. Liemeņus nedrīkst sasaldēt līdz brīdim, kad tos pārdod patērētājam. Gaļas pH 45 minūtes pēc nokaušanas ir 5,95, 24 stundas pēc nokaušanas – 5,56. Gaļu neatkarīgi no nokautā dzīvnieka vecuma laiž pārdošanā divos atšķirīgos veidos:

kā marķētus un identificētus liemeņus un pusliemeņus, uz kuriem ir nesabojājams un neizdzēšams izcelsmes apzīmējums un sertifikācijas marķējums;

veselos vai sacirstos gabalos, kas iesaiņoti saskarei ar produktu piemērotā materiālā normālā, kontrolētā vai vakuuma atmosfērā, ir ar pienācīgām etiķetēm un nesabojājamu un neizdzēšamu sertifikācijas marķējumu.

Nokaušana, sadalīšana, izciršana un iepakošana jāveic pienācīgi licencētos uzņēmumos, kas atrodas ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā; tā kā šīs cūkas ir lielākas un ar pilnīgi citādu ķermeņa uzbūvi nekā citas cūkas, kaušanas aprīkojumam jābūt lielākam un kautuvēs jānodrošina iespēja kautķermeņu svilināšanai, nevis tikai plucināšanai. Liemeņu īpatnību dēļ sadalīšana un izciršana jāveic profesionāļiem, kas prot sadalīt gaļu komerciāli visizdevīgākajā veidā un sagatavot izcirtumus tā, lai gabalus cauraustu raksturīgais tauku marmorējums, bet tauku virsējais slānis būtu neliels. Ņemot vērā saražotos apjomus, miesnieki, kas specializējušies darbā ar šādiem liemeņiem, darbojas tikai izcelsmes apgabalā.

Pēc gaļas sadalīšanas un izciršanas to nekavējoties iepako, lai tā nesasmaktu un tajā nenotiktu citas ķīmiskas (lielākoties tauku satura dēļ) vai mikrobioloģiskas pārmaiņas, kas varētu rasties, ja gaļa netiek uzreiz ievietota aizsargiepakojumā un novietota atbilstīgā aukstā temperatūrā, un lai nemainītos gaļas pH, kas šai gaļai ir augstāks nekā parasti.

No otras puses, lai saglabātu fiziskās un organoleptiskās īpašības, gaļu “carne de porco transmontano”, jo īpaši tās svaigumu un marmorējumu, pirms iesaiņošanas nogādāšanai galapatērētājiem regulāri pārbauda speciālisti; produkti, kas neatbilst šīm prasībām, tiek izņemti no apgrozības.

4.6.   Saikne: Cūkkopības seno un lielo nozīmi šajā reģionā apliecina gan dažādas zoomorfiskas skulptūras, gan dažādās pašvaldību uzskaites grāmatās atrodamās atsauces uz nodokļiem par cūkām un cūkgaļu. Bísaro cūku audzēšana ir ļoti nozīmīga tradicionālo saimniekošanas sistēmu un mazo ģimenes saimniecību saglabāšanai. Ekstensīvi audzētie dzīvnieki ir sevišķi labi pielāgojušies reģiona skarbajiem apstākļiem, klimatam un vietējai barībai. Liemeņa uzbūve, tauku daudzums un izplatība, gaļas garša un smarža ir tieši saistīta ar dzīvnieku audzēšanas un barošanas veidu; sevišķi nozīmīgs ir fakts, ka cūkas tiek barotas ar kastaņiem. Kopsavilkums: produkta un reģiona saikni veido šādi faktori — vietējā cūku šķirne, esošie augsnes un klimatiskie apstākļi, cūkkopības metodes, barošana ar vietējiem produktiem, kuru kombinācija piešķir no šiem dzīvniekiem iegūtajai gaļai raksturīgās un atzītās organoleptiskās īpašības.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Adrese: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Nosaukums:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Adrese:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Tālr.:

(351) 278 261 410

Fakss:

(351) 278 261 410

E-pasts:

tradição-qualidade@clix.pt

Tradição e Qualidade ir atzīta par atbilstošu Standarta 45011:2001 prasībām.

4.8.   Marķējums: Lai kāds būtu gaļas iepakojums, uz ikviena gaļas gabala vai liemeņa jābūt ne tikai tiesību aktos paredzētajām norādēm, bet arī norādei “Carne de Bísaro Transmontano — Denominação de Origem Protegida ”vai “Carne de Porco Transmontano — Denominação de Origem Protegida”. Uz gaļas iepakojuma jābūt arī attiecīgam ražotāju grupas logo un Vinhais produktu īpašajam logotipam, kura paraugs redzams zemāk. Turklāt etiķetē ir arī sertifikācijas marķējums, kurā obligāti ir iekļauts produkta nosaukums un atbilstīgais apzīmējums, kontroles iestādes nosaukums un sērijas numurs.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/26

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2007/C 89/08)

Šī publikācija dod tiesības iesniegt iebildumus Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. panta nozīmē. Komisijai iebildumi jāsaņem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

Grozījumu pieteikums saskaņā ar 9. pantu un 17. panta 2. punktu

“OLIVES NOIRES DE NYONS”

Nr. EK: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

ACVN (X) AĢIN ( )

Pieprasītais(-ie) grozījums(-i)

Specifikāciju ieraksts(-i)

| | Nosaukums |
| --- | --- |
| | Apraksts |
| X | Ģeogrāfiskais apgabals |
| | Izcelsmes apliecinājums |
| | Ražošanas metode |
| | Saikne |
| | Marķējums |
| X | Valstu prasības |

Image

Nosaukums

Image

Apraksts

X

Ģeogrāfiskais apgabals

Image

Izcelsmes apliecinājums

Image

Ražošanas metode

Image

Saikne

Image

Marķējums

X

Valstu prasības

Grozījums(-i)

Ģeogrāfiskais apgabals

Teksts “Ģeogrāfiskais apgabals ietver daļu no Dromas un Voklīzas departamenta ”jālasa “Olīvu ražošanas un pārstrādes apgabalā ir ietvertas šādas komūnas.

| — | Dromas departaments






  — | Nyons kantons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres. |
| --- | --- | --- |

—

Dromas departaments

—

Nyons kantons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres.

| — | Buis-les-Baronnies kantons: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran. |
| --- | --- |

—

Buis-les-Baronnies kantons: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran.

| — | Remuzat kantons: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix. |
| --- | --- |

—

Remuzat kantons: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix.

| — | Saint-Paul-Trois-Châteaux kantons: Tulette. |
| --- | --- |

—

Saint-Paul-Trois-Châteaux kantons: Tulette.

| — | Voklīzas departaments






  — | Malaucène kantons: Brantes, Entrechaux, Malaucène (AI iedaļa). |
| --- | --- | --- |

—

Voklīzas departaments

—

Malaucène kantons: Brantes, Entrechaux, Malaucène (AI iedaļa).

| — | Vaison-la-Romaine kantons: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu. |
| --- | --- |

—

Vaison-la-Romaine kantons: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu.

| — | Valréas kantons: Valréas, Visan.” |
| --- | --- |

—

Valréas kantons: Valréas, Visan.”

Grozījuma nolūks ir izslēgt 6 Dromas departamenta komūnas (Bouchet, Montbrison-sur-Lez, Montbrun-les-bains, Reilhanette, Rochebrune un Sainte-Jalle komūnu) un 2 Voklīzas departamenta komūnas (Saint-Léger-du-Ventoux un Savoillan komūnu) no ģeogrāfiskā apgabala, kas noteikts šim nosaukumam. Šo priekšlikumu pamato tas, ka minētajās komūnās nav prakses šajā lauksaimniecības nozarē un ģeoloģiskie, augsnes un klimatiskie apstākļi nav saderīgi ar nosaukumā minēto olīvu ražošanu.

Valsts prasības

Aizstāt tekstu “1994. gada 10. janvāra dekrēts ”ar “Dekrēts par kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Olives Noires de Nyons””.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“OLIVES NOIRES DE NYONS”

Nr. EK: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

ACVN (X) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Adrese: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Nosaukums:

Institut National des Appellations d'Origine

Adrese:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tālr.:

(33) 1 53 89 80 00

Fakss:

(33) 01 42 25 57 97

E-pasts:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies |
| --- | --- |
| Adrese: | B.P. no 9 |
| F-26110 Nyons |

Nosaukums:

Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies

Adrese:

B.P. no 9

F-26110 Nyons

Tālr.:

(33) 04 75 26 95 00

Fakss:

(33) 04 75 26 23 16

E-pasts:

syndicat.tanche@wanadoo.fr

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

Kategorija 1.6. — Augļi

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Olives Noires de Nyons”

4.2.   Apraksts: Olīvām ir raksturīga “mūka vadmalas tērpa ”nokrāsa, tās ir vismaz 14 mm diametrā un ar viegli nelīdzenu virsmu.

5 % olīvu var būt ne mazākas par 13 mm diametrā.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals: Olīvu ražošanas un pārstrādes apgabals iekļauj šādas Dromas un Voklīzas departamenta komūnas.

Dromas departaments

| — | Nyons kantons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres. |
| --- | --- |

—

Nyons kantons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres.

| — | Buis-les-Baronnies kantons: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran. |
| --- | --- |

—

Buis-les-Baronnies kantons: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran.

| — | Remuzat kantons: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix. |
| --- | --- |

—

Remuzat kantons: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix.

| — | Saint-Paul-Trois-Châteaux kantons: Tulette. |
| --- | --- |

—

Saint-Paul-Trois-Châteaux kantons: Tulette.

Voklīzas departaments

| — | Malaucène kantons: Brantes, Entrechaux, Malaucène (AI iedaļa). |
| --- | --- |

—

Malaucène kantons: Brantes, Entrechaux, Malaucène (AI iedaļa).

| — | Vaison-la-Romaine kantons: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu. |
| --- | --- |

—

Vaison-la-Romaine kantons: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu.

| — | Valréas kantons: Valréas, Visan. |
| --- | --- |

—

Valréas kantons: Valréas, Visan.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Olīvas tirgojot, norādi par kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Olives Noires de Nyons ”drīkst izmantot tikai tad, ja iegūts apstiprinājuma sertifikāts, ko izsniedz Cilmes vietas nosaukumu Valsts institūts saskaņā ar prasībām, kas paredzētas valsts tiesību aktos par to olīvu produktu apstiprinājumu, uz kuriem attiecas kontrolētas cilmes vietas nosaukums.

Visiem izejvielu ražošanas un olīvu sagatavošanas posmiem jābūt veiktiem noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Attiecībā uz izejvielu ražošanu procedūrā ir paredzētas šādas prasības:

zemes gabalam jābūt ietvertam to zemes gabalu sarakstā, kas ir piemēroti “Olives Noires de Nyons ”ražošanai un kas atbilst olīvkoku stādīšanas vietas kritērijiem un ražošanas prasībām;

olīvu audzētājs ik gadu sagatavo ražas deklarāciju, kurā norāda ražošanas platību, saražoto olīvu daudzumu attiecībā uz iegūto ražu, kā arī olīvu izmantošanas mērķi (eļļas spiestuve, pārstrādes vieta).

Attiecībā uz pārstrādi procedūrā ir paredzētas šādas prasības:

uzņēmējs ik gadu sagatavo ražošanas deklarāciju, kurā norāda kopējo pārstrādātā produkta daudzumu;

tāda apstiprinājuma sertifikāta pieteikums, kas ļauj identificēt produktu uzglabāšanas vietu, kā arī visas tvertnes ar attiecīgo produkciju.

Procedūru noslēdz analītiskā un organoleptiskā pārbaude, ko veic katrai olīvu partijai un kas ļauj pārliecināties par to kvalitāti un raksturīgajām īpašībām.

Turklāt katram uzņēmējam, kas saņēmis apstiprinājuma sertifikātu, ir pienākums ik gadu sagatavot krājumu deklarāciju.

4.5.   Ražošanas metode: Olīvas iegūst no šķirnes “Tanche ”un audzē zemes gabalos, kas ir piemēroti olīvkoku audzēšanai. Pēc tam, kad tās novembrī un decembrī ievāktas no kokiem, olīvas šķiro, un vismazākās no tām izmanto eļļas ražošanā. Olīvām rūgtumu noņem pēc tradicionālajām metodēm konservu ražošanas vietās, kas atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā.

4.6.   Saikne:

| — | Šajā reģionā olīvkokus audzē jau kopš senatnes, un šī nodarbe bija plaši izplatīta līdz XX gadsimta sākumam. Tai samazinoties — galvenokārt sēklu eļļas konkurences dēļ —, tā kļuva par sekundāras nozīmes lauksaimniecības kultūru. Lai nepieļautu tās izzušanu, pēc 1956. gada ziemas stiprā sala ražotāji apvienojās, lai saglabātu šīs tradīcijas mantojumu. Ar 1968. gada Valansas tiesas spriedumu “Olive Noire de Nyons ”ir atzīta par cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

—

Šajā reģionā olīvkokus audzē jau kopš senatnes, un šī nodarbe bija plaši izplatīta līdz XX gadsimta sākumam. Tai samazinoties — galvenokārt sēklu eļļas konkurences dēļ —, tā kļuva par sekundāras nozīmes lauksaimniecības kultūru. Lai nepieļautu tās izzušanu, pēc 1956. gada ziemas stiprā sala ražotāji apvienojās, lai saglabātu šīs tradīcijas mantojumu. Ar 1968. gada Valansas tiesas spriedumu “Olive Noire de Nyons ”ir atzīta par cilmes vietas nosaukumu.

| — | “Tanche ”ir šim reģionam raksturīga šķirne, kas ir īpaši labi piemērota tā kontrastainajam klimatam. Pateicoties ražotāju prasmei un neatlaidībai, ir saglabāta šī tradicionālā ražošana. |
| --- | --- |

—

“Tanche ”ir šim reģionam raksturīga šķirne, kas ir īpaši labi piemērota tā kontrastainajam klimatam. Pateicoties ražotāju prasmei un neatlaidībai, ir saglabāta šī tradicionālā ražošana.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Adrese: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Nosaukums:

Institut National des Appellations d'Origine

Adrese:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tālr.:

(33) 01 53 89 80 00

Fakss:

(33) 01 42 25 57 97

E-pasts:

info@inao.gouv.fr

| Nosaukums: | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| Adrese: | 59, Bd V. Auriol |
| F-75703 Paris Cedex 13 |

Nosaukums:

D.G.C.C.R.F.

Adrese:

59, Bd V. Auriol

F-75703 Paris Cedex 13

Tālr.:

(33) 01 44 97 29 60

Fakss:

(33) 01 44 97 30 37

E-pasts:

C3@dgccrf.finances.gouv.fr

4.8.   Marķējums: Papildus obligātajām norādēm, kas paredzētas tiesību aktos attiecībā uz marķējumu un pārtikas produktu noformējumu, uz marķējuma olīvām, kas ir ieguvušas kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Olives Noires de Nyons”, jābūt šādām norādēm:

“Olives Noires de Nyons”;

vārdiem “appellation d'origine contrôlée ”vai burtiem “AOC”. Ja uz etiķetes papildus adresei ir minēts arī saimniecības vai zīmola nosaukums, cilmes vietas nosaukumu atkārtoti norāda starp vārdiem “Appellation ”un “Contrôlée”.

Visām šīm ziņām jābūt redzamām vienkopus uz vienas etiķetes.

Tās noformē ar redzamiem, salasāmiem un neizdzēšamiem burtiem, kas ir pietiekami lieli, lai labi izceltos uz tā fona, uz kura tie uzdrukāti, un skaidri atšķirtos no pārējām rakstītām norādēm un zīmējumiem.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/30

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2007/C 89/09)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 379/05 un N 211/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Visi (N 379/05) un Andalousie (N 211/06) |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Ārkārtas pasākumi, lai atlīdzinātu sausuma un citu nelabvēlīgu klimatisko apstākļu dēļ lauksaimniecības nozarei nodarītos zaudējumus |
| Juridiskais pamats | “Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas”, y “Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan” |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Kompensēt ražošanas zaudējumus, kas radušies 2005. gada sausuma rezultātā |
| Atbalsta veids | Nodokļu un sociālo iemaksu pazemināšana, atvieglotas kredītlīnijas, atbrīvošana no maksājumiem par ūdeni 2005. finanšu gadā. |
| Budžets | Atbalsts Nr. N 379/2005: 750 miljoni EUR (68,8 miljoni EUR subsīdijai līdzīga ietekme). Atbalsts Nr. N 211/2006: 15 miljoni EUR |
| Intensitāte | Maksimums 100 % no zaudējumiem |
| Ilgums | Saistīts ar aizdevumu ilgumu |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel 1 |
| E-28014 Madrid |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.3.2007.

Atbalsta Nr.

N 379/05 un N 211/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Visi (N 379/05) un Andalousie (N 211/06)

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Ārkārtas pasākumi, lai atlīdzinātu sausuma un citu nelabvēlīgu klimatisko apstākļu dēļ lauksaimniecības nozarei nodarītos zaudējumus

Juridiskais pamats

“Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas”, y “Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan”

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Kompensēt ražošanas zaudējumus, kas radušies 2005. gada sausuma rezultātā

Atbalsta veids

Nodokļu un sociālo iemaksu pazemināšana, atvieglotas kredītlīnijas, atbrīvošana no maksājumiem par ūdeni 2005. finanšu gadā.

Budžets

Atbalsts Nr. N 379/2005: 750 miljoni EUR (68,8 miljoni EUR subsīdijai līdzīga ietekme). Atbalsts Nr. N 211/2006: 15 miljoni EUR

Intensitāte

Maksimums 100 % no zaudējumiem

Ilgums

Saistīts ar aizdevumu ilgumu

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel 1

E-28014 Madrid

| Consejería de Agricultura y Pesca |
| --- |
| Junta de Andalucía |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 71/06 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Emilia-Romagna |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina). |
| Juridiskais pamats | Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.
  Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005 |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Ieguldījumi lauku saimniecībās; dzīvnieku slimības. |
| Atbalsta veids | Subsīdijas |
| Budžets | 580 036,87 EUR |
| Atbalsta intensitāte | Mainīgas summas vai 40 līdz 60 % apmērā. |
| Atbalsta ilgums | Līdz 2011. gada beigām |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Regione Emilia-Romagna |
| Direzione generale Agricoltura |
| Servizio Produzioni animali |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.3.2007.

Atbalsta Nr.

N 71/06

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Emilia-Romagna

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina).

Juridiskais pamats

Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.

Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Ieguldījumi lauku saimniecībās; dzīvnieku slimības.

Atbalsta veids

Subsīdijas

Budžets

580 036,87 EUR

Atbalsta intensitāte

Mainīgas summas vai 40 līdz 60 % apmērā.

Atbalsta ilgums

Līdz 2011. gada beigām

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Regione Emilia-Romagna

Direzione generale Agricoltura

Servizio Produzioni animali

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 5.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | N 161/06 |
| Dalībvalsts | Latvija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | “Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai” |
| Juridiskais pamats | — | Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.) |

Lēmuma pieņemšanas datums

5.3.2007.

Atbalsta atsauces numurs

N 161/06

Dalībvalsts

Latvija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

“Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai”

Juridiskais pamats

—

Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.)

| — | Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 “Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība” |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 “Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība”

| — | Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 “Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi” |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 “Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi”

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Apkarot un izskaust kartupeļu gaišo gredzenpuvi

Atbalsta veids

Atbalsts augu slimību apkarošanai

Budžets

Kopējais budžets: 2 529 000 LVL

Intensitāte

50 %-100 %

Ilgums

Līdz 2008. gada beigām

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981, Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981, Rīga

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 14.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 164/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario |
| Juridiskais pamats | Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.
  Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias. |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Starpnozaru organizāciju veicināšanas un tehniskā atbalsta pasākumu izstrāde |
| Atbalsta veids | Tiešās subsīdijas |
| Budžets | 2007. gadā — EUR 2 500 000 |
| Atbalsta intensitāte | Mainīga |
| Atbalsta ilgums | 2007-2013 |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Secretario General de Agricultura y Alimentación |
| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Lēmuma pieņemšanas datums

14.3.2007.

Atbalsta Nr.

N 164/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario

Juridiskais pamats

Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Starpnozaru organizāciju veicināšanas un tehniskā atbalsta pasākumu izstrāde

Atbalsta veids

Tiešās subsīdijas

Budžets

2007. gadā — EUR 2 500 000

Atbalsta intensitāte

Mainīga

Atbalsta ilgums

2007-2013

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Secretario General de Agricultura y Alimentación

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 260/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Cantabria |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Atbalsts, lai kompensētu sausuma nodarītos zaudējumus lauksaimniecības nozarē Cantabria reģionā 2005. gadā |
| Juridiskais pamats | Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005 |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Atbalsts, lai kompensētu lauksaimniekiem zaudējumus, kas radušies nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ |
| Atbalsta veids | Tiešās subsīdijas |
| Budžets | 9 507 872 EUR |
| Atbalsta intensitāte | Mainīga |
| Atbalsta ilgums | Viens gads |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria |
| C/ Gutiérrez Solana, s/n. |
| E-39011 Santander (Cantabria) |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.3.2007.

Atbalsta Nr.

N 260/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Cantabria

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Atbalsts, lai kompensētu sausuma nodarītos zaudējumus lauksaimniecības nozarē Cantabria reģionā 2005. gadā

Juridiskais pamats

Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Atbalsts, lai kompensētu lauksaimniekiem zaudējumus, kas radušies nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ

Atbalsta veids

Tiešās subsīdijas

Budžets

9 507 872 EUR

Atbalsta intensitāte

Mainīga

Atbalsta ilgums

Viens gads

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria

C/ Gutiérrez Solana, s/n.

E-39011 Santander (Cantabria)

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 5.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | N 313/06 |
| Dalībvalsts | Čehijas Republika |
| Reģions | Královéhradecký Reģions |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Juridiskais pamats | Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5
  Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Atbalsts mežsaimniecības nozarē |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | Kopā: 155 000 000 CZK (aptuveni 5 721 390 EUR) |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2007.-31.12.2013. |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecība (mežsaimniecība) |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Královéhradecký kraj |
| Česká republika |

Lēmuma pieņemšanas datums

5.3.2007.

Atbalsta atsauces numurs

N 313/06

Dalībvalsts

Čehijas Republika

Reģions

Královéhradecký Reģions

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Juridiskais pamats

Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5

Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Atbalsts mežsaimniecības nozarē

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

Kopā: 155 000 000 CZK (aptuveni 5 721 390 EUR)

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

1.1.2007.-31.12.2013.

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība (mežsaimniecība)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Královéhradecký kraj

Česká republika

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 14.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | N 436/06 |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui |
| Juridiskais pamats | Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)
  Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Veicināt videi nekaitīgu degvielas veidu izmantošanu |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopçjais budþets: 118 290 000 LTL |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % |
| Atbalsta ilgums | Sešus gadus pēc Komisijas apstiprinājuma dienas |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija, |
| Gedimino pr. 19, |
| LT-01103 Vilnius |

Lēmuma pieņemšanas datums

14.3.2007.

Atbalsta atsauces numurs

N 436/06

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui

Juridiskais pamats

Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)

Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Veicināt videi nekaitīgu degvielas veidu izmantošanu

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopçjais budþets: 118 290 000 LTL

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

Sešus gadus pēc Komisijas apstiprinājuma dienas

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija,

Gedimino pr. 19,

LT-01103 Vilnius

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 36/07 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores |
| Juridiskais pamats | Proyecto de Real Decreto |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Uzlabot lauksaimniecības tehniskos resursus |
| Atbalsta veids | Tiešās subsīdijas |
| Budžets | 8 000 000 EUR gadā |
| Atbalsta intensitāte | Mainīga |
| Atbalsta ilgums | Līdz 2009. gada beigām |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.3.2007.

Atbalsta Nr.

N 36/07

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores

Juridiskais pamats

Proyecto de Real Decreto

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Uzlabot lauksaimniecības tehniskos resursus

Atbalsta veids

Tiešās subsīdijas

Budžets

8 000 000 EUR gadā

Atbalsta intensitāte

Mainīga

Atbalsta ilgums

Līdz 2009. gada beigām

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 14.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 53/07 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Friuli Venezia Giulia |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Nelabvēlīgi laika apstākļi |
| Atbalsta veids | Subsīdijas |
| Budžets | Skatīt atbalstu NN 54/A/04 |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz maksājumu beigām |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | — |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

14.3.2007.

Atbalsta Nr.

N 53/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Friuli Venezia Giulia

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Nelabvēlīgi laika apstākļi

Atbalsta veids

Subsīdijas

Budžets

Skatīt atbalstu NN 54/A/04

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

Līdz maksājumu beigām

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

—

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 14.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 54/07 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Friuli Venezia Giulia |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atlīdzināt nelabvēlīgo meteoroloģisko apstākļu radītos zaudējumus, kas nodarīti lauku saimniecībām |
| Atbalsta veids | Tiešās subsīdijas |
| Budžets | Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04) |
| Intensitāte | Līdz 80 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz maksājumu beigām |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Lēmuma pieņemšanas datums

14.3.2007.

Atbalsta Nr.

N 54/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Friuli Venezia Giulia

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atlīdzināt nelabvēlīgo meteoroloģisko apstākļu radītos zaudējumus, kas nodarīti lauku saimniecībām

Atbalsta veids

Tiešās subsīdijas

Budžets

Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04)

Intensitāte

Līdz 80 %

Atbalsta ilgums

Līdz maksājumu beigām

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Cita informācija

Komisijas apstiprinātās shēmas izpildes pasākums saskaņā ar valsts atbalstu NN 54/A/04 (Komisijas vēstule C(2005)1622 galīgā redakcija, 2005. gada 7. jūnijs)

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/37

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 89/10)

Komisija 2007. gada 22. februārī nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4566. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4566. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/38

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 23. aprīlis

(2007/C 89/11)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3557 |
| JPY | Japānas jēna | 160,91 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4521 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,67800 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1979 |
| CHF | Šveices franks | 1,6423 |
| ISK | Islandes krona | 87,58 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1070 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5817 |
| CZK | Čehijas krona | 28,026 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 245,13 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7016 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,7798 |
| RON | Rumānijas leja | 3,3382 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,533 |
| TRY | Turcijas lira | 1,8205 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6277 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5225 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,5946 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8210 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0514 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 255,58 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,5538 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,4722 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4000 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 322,64 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6392 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,464 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,9550 |
| THB | Taizemes bats | 43,983 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3557

JPY

Japānas jēna

160,91

DKK

Dānijas krona

7,4521

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,67800

SEK

Zviedrijas krona

9,1979

CHF

Šveices franks

1,6423

ISK

Islandes krona

87,58

NOK

Norvēģijas krona

8,1070

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5817

CZK

Čehijas krona

28,026

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

245,13

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7016

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,7798

RON

Rumānijas leja

3,3382

SKK

Slovākijas krona

33,533

TRY

Turcijas lira

1,8205

AUD

Austrālijas dolārs

1,6277

CAD

Kanādas dolārs

1,5225

HKD

Hongkongas dolārs

10,5946

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8210

SGD

Singapūras dolārs

2,0514

KRW

Dienvidkorejas vons

1 255,58

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,5538

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,4722

HRK

Horvātijas kuna

7,4000

IDR

Indonēzijas rūpija

12 322,64

MYR

Malaizijas ringits

4,6392

PHP

Filipīnu peso

64,464

RUB

Krievijas rublis

34,9550

THB

Taizemes bats

43,983

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/39

---

KOMPETENTĀS IESTĀDES TABAKAS AUDZĒŠANAS LĪGUMU REĢISTRĀCIJAI

(2007/C 89/12)

Šī publikācija atbilst 171.co pantam Komisijas 2004. gada 29. oktobra Regulā (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu tabakas nozarē.

BULGĀRIJA

| 1. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Balgariya 14, ofis 504 |
| Smolyan District |
| BG-4700 Smolyan |

1.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Balgariya 14, ofis 504

Smolyan District

BG-4700 Smolyan

| 2. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| Razgrad District |
| BG-7400 Isperih |

2.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

Razgrad District

BG-7400 Isperih

| 3. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Petar Beron 2 |
| Burgas District |
| BG-8500 Aytos |

3.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Petar Beron 2

Burgas District

BG-8500 Aytos

| 4. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2 |
| Haskovo District |
| BG-6300 Haskovo |

4.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2

Haskovo District

BG-6300 Haskovo

| 5. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Hristo Botev 15 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2900 Gotse Delchev |

5.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Hristo Botev 15

Blagoevgrad District

BG-2900 Gotse Delchev

| 6. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Dr G. M. Dimitrov 28 |
| Plovdiv District |
| BG-4000 Plovdiv |

6.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Dr G. M. Dimitrov 28

Plovdiv District

BG-4000 Plovdiv

| 7. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Boris III 24 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2850 Petrich |

7.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Boris III 24

Blagoevgrad District

BG-2850 Petrich

| 8. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Minyorska 1 |
| Kardzhali District |
| BG-6600 Kardzhali |

8.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Minyorska 1

Kardzhali District

BG-6600 Kardzhali

VĀCIJA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

AUSTRIJA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

BEĻĢIJA

| 1. | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |
| Administratie Landbouwproductiebeheer |
| Dienst Akkerbouw |
| WTC III — 14de verdieping |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| B-1000 Brussel |

1.

Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap

Administratie Landbouwproductiebeheer

Dienst Akkerbouw

WTC III — 14de verdieping

Simon Bolivarlaan 30

B-1000 Brussel

| 2. | Ministère de la Région Wallonne |
| --- | --- |
| Direction Générale de l'Agriculture |
| Division des aides à l'agriculture |
| Direction du secteur végétal |
| Chaussée de Louvain, 14 |
| B-5000 Namur |

2.

Ministère de la Région Wallonne

Direction Générale de l'Agriculture

Division des aides à l'agriculture

Direction du secteur végétal

Chaussée de Louvain, 14

B-5000 Namur

SPĀNIJA

| 1. | Junta de Andalucía |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Pesca |
| Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA) |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

1.

Junta de Andalucía

Consejería de Agricultura y Pesca

Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA)

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

| 2. | Junta de Castilla — La Mancha |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Producción Agropecuaria |
| C/ Pintor Matías Moreno, 4 |
| E-45002 Toledo |

2.

Junta de Castilla — La Mancha

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Producción Agropecuaria

C/ Pintor Matías Moreno, 4

E-45002 Toledo

| 3. | Junta de Castilla y León |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

3.

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| 4. | Junta de Extremadura |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal, s/n |
| E-68800 Mérida (Badajoz) |

4.

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal, s/n

E-68800 Mérida (Badajoz)

| 5. | Diputación Foral de Navarra |
| --- | --- |
| Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación |
| Dirección General de Agricultura y Ganadería |
| C/ Tudela, 20 |
| E-31002 Pamplona |

5.

Diputación Foral de Navarra

Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación

Dirección General de Agricultura y Ganadería

C/ Tudela, 20

E-31002 Pamplona

FRANCIJA

| ONIFLHOR |
| --- |
| 164, rue de Javel |
| F-75739 Paris Cedex 15 |
| Tél. (33-1) 44 25 36 77 |
| Fax (33-1) 44 54 31 69 |

ONIFLHOR

164, rue de Javel

F-75739 Paris Cedex 15

Tél. (33-1) 44 25 36 77

Fax (33-1) 44 54 31 69

ITĀLIJA

| AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |

AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo, 67 C |
| I-35131 Padova |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo, 67 C

I-35131 Padova

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato, 42/1 |
| I-50127 Firenze |

ARTEA

Via San Donato, 42/1

I-50127 Firenze

POLIJA

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel. (48-22) 661-72-72 |
| Fax (48-22) 628-93-53 |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel. (48-22) 661-72-72

Fax (48-22) 628-93-53

PORTUGĀLE

| IFADAP/INGA |
| --- |
| Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/ |
| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola |
| Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G |
| P-1600 Lisboa |
| Tel. (351-21) 751 85 00 |
| Fax (351-21) 751 86 11/2 |

IFADAP/INGA

Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola

Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G

P-1600 Lisboa

Tel. (351-21) 751 85 00

Fax (351-21) 751 86 11/2

SLOVĀKIJA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

---

V Atzinumi un paziņojumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/42

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 89/13)

| 1. | Komisija 2007. gada 17. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, un pēc lietas nodošanas izskatīšanai atbilstoši minētās regulas 4. panta 5. apakšpunktam, ar kuru uzņēmums Bridgestone Americas Holding Inc (“Bridgestone”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Bandag Incorporated (“Bandag”, ASV), iegādājoties akcijas |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 17. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, un pēc lietas nodošanas izskatīšanai atbilstoši minētās regulas 4. panta 5. apakšpunktam, ar kuru uzņēmums Bridgestone Americas Holding Inc (“Bridgestone”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Bandag Incorporated (“Bandag”, ASV), iegādājoties akcijas

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Bridgestone: mehānisho transportlīdzekļu riepu ražošana, riepu izplatīšana un riepu apkalpošanas centri; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Bridgestone: mehānisho transportlīdzekļu riepu ražošana, riepu izplatīšana un riepu apkalpošanas centri;

| — | Bandag: mehānisko transptalīdzekļu riepu atjaunotu materiālu un aprīkojuma ražošana, riepu atjaunošana un apkalpošana. |
| --- | --- |

—

Bandag: mehānisko transptalīdzekļu riepu atjaunotu materiālu un aprīkojuma ražošana, riepu atjaunošana un apkalpošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numerus (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numerus (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/43

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 89/14)

| 1. | Komisija 2007. gada 17. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums The Apollo Group (“Apollo”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu The Claire's Stores, Inc (“Claire's”, ASV), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 17. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums The Apollo Group (“Apollo”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu The Claire's Stores, Inc (“Claire's”, ASV), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Apollo: portfeļa ieguldījumi; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Apollo: portfeļa ieguldījumi;

| — | Claire's: bižutērijas, modes preču un krāsu kosmētikas preču mazumtirdzniecība, galvenokārt ASV. |
| --- | --- |

—

Claire's: bižutērijas, modes preču un krāsu kosmētikas preču mazumtirdzniecība, galvenokārt ASV.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---