# Úradný vestník L 190/22.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 190 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4822. júla 2005 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 190

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4822. júla 2005

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 1182/2005 z 18. júla 2005 o prijatí autonómnych a prechodných opatrení na otvorenie colnej kvóty Spoločenstva vzťahujúcej sa na dovoz živého hovädzieho dobytka, ktorý má pôvod vo Švajčiarsku | 1 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

*

Nariadenie Rady (ES) č. 1182/2005 z 18. júla 2005 o prijatí autonómnych a prechodných opatrení na otvorenie colnej kvóty Spoločenstva vzťahujúcej sa na dovoz živého hovädzieho dobytka, ktorý má pôvod vo Švajčiarsku

1

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutie Asociačnej Rady EÚ-Tunisko č. 1/2005 zo 14. júla 2005, ktorým sa ustanovuje výnimka z ustanovení týkajúcich sa vymedzenia pojmu pôvodné výrobky a metód administratívnej spolupráce stanovených Euro-stredomorskou dohodou o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Tuniskou republikou | 3 |
| | | Komisia |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 10. decembra 2003 o štátnej pomoci, ktorú Nemecko poskytlo vo forme pôžičiek od Wagnisbeteiligungsgesellschaft (Združenie rizikového kapitálu) a Landesförderinstitut (Inštitút pre regionálny rozvoj) spoločnosti Neue Harzer Werke GmbH
  [oznámené pod číslom K(2003) 4496]

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 9. marca 2004 o úprave pomoci uplatnenej v Rakúsku v súvislosti s náhradou dane za energie na zemný plyn a elektrinu v rokoch 2002 a 2003
  [oznámené pod číslom K(2004) 325]

   (
  1
  ) | 13 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 9. decembra 2004, ktorým sa upravuje konanie podľa článku 81 Zmluvy o ES a článku 53 Dohody o EHP (prípad C.37.533 – cholinchlorid)
  [oznámené pod číslom K(2004) 4717]

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 8. júla 2005, ktorým sa pozastavuje postup preskúmania týkajúci sa prekážok obchodu pozostávajúceho zo zavedených opatrení a praktík uskutočňovaných Uruguajskou východnou republikou, ktoré ovplyvňujú obchod so škótskou whisky | 27 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 11. júla 2005, ktoré sa týka žiadosti Maďarskej republiky o uplatňovanie znížených sadzieb DPH na dodávky zemného plynu
  [oznámené pod číslom K(2005) 2514] | 28 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 18. júla 2005, ktorým sa upravujú opravné koeficienty uplatniteľné od 1. augusta 2004, 1. septembra 2004, 1. októbra 2004, 1. novembra 2004, 1. decembra 2004 a 1. januára 2005 na odmeňovanie úradníkov, dočasných zamestnancov a zmluvných zamestnancov Európskych spoločenstiev pracujúcich v tretích krajinách, ako aj časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch najviac po dobu pätnástich mesiacov od pristúpenia (článok 33 ods. 4 Zmluvy o pristúpení desiatich nových členských štátov) | 29 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Rada

*

Rozhodnutie Asociačnej Rady EÚ-Tunisko č. 1/2005 zo 14. júla 2005, ktorým sa ustanovuje výnimka z ustanovení týkajúcich sa vymedzenia pojmu pôvodné výrobky a metód administratívnej spolupráce stanovených Euro-stredomorskou dohodou o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Tuniskou republikou

3

Komisia

*

Rozhodnutie Komisie z 10. decembra 2003 o štátnej pomoci, ktorú Nemecko poskytlo vo forme pôžičiek od Wagnisbeteiligungsgesellschaft (Združenie rizikového kapitálu) a Landesförderinstitut (Inštitút pre regionálny rozvoj) spoločnosti Neue Harzer Werke GmbH
  [oznámené pod číslom K(2003) 4496]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2003) 4496]

1

6

*

Rozhodnutie Komisie z 9. marca 2004 o úprave pomoci uplatnenej v Rakúsku v súvislosti s náhradou dane za energie na zemný plyn a elektrinu v rokoch 2002 a 2003
  [oznámené pod číslom K(2004) 325]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2004) 325]

1

13

*

Rozhodnutie Komisie z 9. decembra 2004, ktorým sa upravuje konanie podľa článku 81 Zmluvy o ES a článku 53 Dohody o EHP (prípad C.37.533 – cholinchlorid)
  [oznámené pod číslom K(2004) 4717]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2004) 4717]

1

22

*

Rozhodnutie Komisie z 8. júla 2005, ktorým sa pozastavuje postup preskúmania týkajúci sa prekážok obchodu pozostávajúceho zo zavedených opatrení a praktík uskutočňovaných Uruguajskou východnou republikou, ktoré ovplyvňujú obchod so škótskou whisky

27

*

Rozhodnutie Komisie z 11. júla 2005, ktoré sa týka žiadosti Maďarskej republiky o uplatňovanie znížených sadzieb DPH na dodávky zemného plynu
  [oznámené pod číslom K(2005) 2514]

[oznámené pod číslom K(2005) 2514]

28

*

Rozhodnutie Komisie z 18. júla 2005, ktorým sa upravujú opravné koeficienty uplatniteľné od 1. augusta 2004, 1. septembra 2004, 1. októbra 2004, 1. novembra 2004, 1. decembra 2004 a 1. januára 2005 na odmeňovanie úradníkov, dočasných zamestnancov a zmluvných zamestnancov Európskych spoločenstiev pracujúcich v tretích krajinách, ako aj časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch najviac po dobu pätnástich mesiacov od pristúpenia (článok 33 ods. 4 Zmluvy o pristúpení desiatich nových členských štátov)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 190/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 1182/2005

z 18. júla 2005

o prijatí autonómnych a prechodných opatrení na otvorenie colnej kvóty Spoločenstva vzťahujúcej sa na dovoz živého hovädzieho dobytka, ktorý má pôvod vo Švajčiarsku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 133,

so zreteľom na návrh Komisie,

keďže:

| (1) | Po pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska do Európskej únie sa Európske spoločenstvo a Švajčiarska konfederácia na dvojstrannom rokovaní na najvyššej úrovni 19. mája 2004 dohodli na zásade, že obchodné toky v súlade s predtým udelenými preferenciami v zmysle dvojstranných dojednaní medzi novými členskými štátmi a Švajčiarskom by mali zostať po rozšírení Európskej únie zachované. Zmluvné strany sa preto dohodli, že pri úprave colných koncesií budú postupovať v rámci Dohody uzavretej medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami (1) (ďalej len „dohoda“), ktorá nadobudla platnosť 1. júna 2002. Úprava týchto koncesií, ktoré sú uvedené v prílohách 1 a 2 k dohode, zahŕňa najmä otvorenie colnej kvóty Spoločenstva pre dovoz živého hovädzieho dobytka, ktorého hmotnosť prekračuje 160 kg. |
| --- | --- |

(1)

Po pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska do Európskej únie sa Európske spoločenstvo a Švajčiarska konfederácia na dvojstrannom rokovaní na najvyššej úrovni 19. mája 2004 dohodli na zásade, že obchodné toky v súlade s predtým udelenými preferenciami v zmysle dvojstranných dojednaní medzi novými členskými štátmi a Švajčiarskom by mali zostať po rozšírení Európskej únie zachované. Zmluvné strany sa preto dohodli, že pri úprave colných koncesií budú postupovať v rámci Dohody uzavretej medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami (1) (ďalej len „dohoda“), ktorá nadobudla platnosť 1. júna 2002. Úprava týchto koncesií, ktoré sú uvedené v prílohách 1 a 2 k dohode, zahŕňa najmä otvorenie colnej kvóty Spoločenstva pre dovoz živého hovädzieho dobytka, ktorého hmotnosť prekračuje 160 kg.

| (2) | Zmluvné strany zaviedli autonómne opatrenia týkajúce sa dovozu živého hovädzieho dobytka, v Švajčiarsku na dobu neurčitú a v Európskom spoločenstve do 30. júna 2005. Postupy potrebné na dvojstranné prijatie rozhodnutia zmeniť a doplniť prílohy 1 a 2 dohody sa však v Švajčiarskej konfederácii ešte neukončili. S cieľom zabezpečenia dostupnosti výhod z kvóty do nadobudnutia účinnosti uvedeného rozhodnutia koncom roku 2005 je vhodné na autonómnom a prechodnom základe otvoriť inú koncesiu colnej kvóty do 31. decembra 2005 za rovnakých podmienok, ako sú podmienky predpokladané v nariadení Rady (ES) č. 1922/2004 z 25. októbra 2004 o prijatí autonómnych a prechodných opatrení na otvorenie colnej kvóty Spoločenstva na dovoz živého hovädzieho dobytka, ktorý má pôvod vo Švajčiarsku (2). |
| --- | --- |

(2)

Zmluvné strany zaviedli autonómne opatrenia týkajúce sa dovozu živého hovädzieho dobytka, v Švajčiarsku na dobu neurčitú a v Európskom spoločenstve do 30. júna 2005. Postupy potrebné na dvojstranné prijatie rozhodnutia zmeniť a doplniť prílohy 1 a 2 dohody sa však v Švajčiarskej konfederácii ešte neukončili. S cieľom zabezpečenia dostupnosti výhod z kvóty do nadobudnutia účinnosti uvedeného rozhodnutia koncom roku 2005 je vhodné na autonómnom a prechodnom základe otvoriť inú koncesiu colnej kvóty do 31. decembra 2005 za rovnakých podmienok, ako sú podmienky predpokladané v nariadení Rady (ES) č. 1922/2004 z 25. októbra 2004 o prijatí autonómnych a prechodných opatrení na otvorenie colnej kvóty Spoločenstva na dovoz živého hovädzieho dobytka, ktorý má pôvod vo Švajčiarsku (2).

| (3) | Podrobné pravidlá na vykonávanie tohto nariadenia a najmä ustanovení potrebných na riadenie kvót by mali byť prijaté v súlade s ustanoveniami článku 32 nariadenia Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom (3). |
| --- | --- |

(3)

Podrobné pravidlá na vykonávanie tohto nariadenia a najmä ustanovení potrebných na riadenie kvót by mali byť prijaté v súlade s ustanoveniami článku 32 nariadenia Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom (3).

| (4) | Na uplatnenie zvýhodnenia z týchto colných kvót je potrebné, aby výrobky mali pôvod vo Švajčiarsku v súlade s pravidlami uvedenými v článku 4 dohody. |
| --- | --- |

(4)

Na uplatnenie zvýhodnenia z týchto colných kvót je potrebné, aby výrobky mali pôvod vo Švajčiarsku v súlade s pravidlami uvedenými v článku 4 dohody.

| (5) | Z dôvodu naliehavosti tejto záležitosti je nevyhnutné udeliť výnimku vo vzťahu k šesťtýždňovému obdobiu uvedenému v odseku I bod 3 Protokolu o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o Európskej únii a zmluvám o založení Európskych spoločenstiev, |
| --- | --- |

(5)

Z dôvodu naliehavosti tejto záležitosti je nevyhnutné udeliť výnimku vo vzťahu k šesťtýždňovému obdobiu uvedenému v odseku I bod 3 Protokolu o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o Európskej únii a zmluvám o založení Európskych spoločenstiev,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa otvára colná kvóta Spoločenstva na autonómnom a prechodnom základe na obdobie od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia do 31. decembra 2005 na dovoz 2 300 kusov živého hovädzieho dobytka, ktorý má pôvod vo Švajčiarsku, s hmotnosťou vyššou ako 160 kg, ktorý patrí pod KN kód 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 alebo 0102 90 79.

2.   Pravidlá pôvodu, ktoré sa uplatňujú na výrobky uvedené v odseku 1 sú zhodné s pravidlami ustanovenými v článku 4 zmluvy.

Článok 2

Podrobné pravidlá pre implementáciu tohto nariadenia sa prijímajú v súlade s ustanoveniami článku 32 nariadenia (ES) č. 1254/1999.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. júla 2005

Za Radu

predsedníčka

M. BECKETT

---

(1)  Ú. v. ES L 114, 30.4.2002, s. 132.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 331, 5.11.2004, s. 7.

2

(3)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 21. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1899/2004 (Ú. v. EÚ L 328, 30.10.2004, s. 67).

3

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Rada

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 190/3

---

ROZHODNUTIE ASOCIAČNEJ RADY EÚ-TUNISKO č. 1/2005

zo 14. júla 2005,

ktorým sa ustanovuje výnimka z ustanovení týkajúcich sa vymedzenia pojmu „pôvodné výrobky“ a metód administratívnej spolupráce stanovených Euro-stredomorskou dohodou o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Tuniskou republikou

(2005/563/ES)

ASOCIAČNÁ RADA EÚ-TUNISKO,

so zreteľom na Euro-stredomorskú dohodu o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na strane druhej (1) (ďalej len „dohoda“), a najmä na článok 39 protokolu č. 4 k tejto dohode týkajúci sa definície „pôvodných výrobkov“ a metód administratívnej spolupráce,

keďže:

| (1) | V spoločnom vyhlásení k článku 39 uvedeného protokolu sa uvádza, že Spoločenstvo je po podpísaní dohody pripravené preskúmať akúkoľvek žiadosť Tuniska o ustanovenie výnimiek z pravidiel pôvodu. |
| --- | --- |

(1)

V spoločnom vyhlásení k článku 39 uvedeného protokolu sa uvádza, že Spoločenstvo je po podpísaní dohody pripravené preskúmať akúkoľvek žiadosť Tuniska o ustanovenie výnimiek z pravidiel pôvodu.

| (2) | Tunisko predložilo 16. februára 2005 žiadosť o ustanovenie výnimky z pravidiel pôvodu na množstvá predstavujúce 8 040 ton nohavíc a na množstvá predstavujúce 1 855 ton iných odevov zaradených do kapitol 61 a 62 Harmonizovaného systému opisu a kódovania komodít. |
| --- | --- |

(2)

Tunisko predložilo 16. februára 2005 žiadosť o ustanovenie výnimky z pravidiel pôvodu na množstvá predstavujúce 8 040 ton nohavíc a na množstvá predstavujúce 1 855 ton iných odevov zaradených do kapitol 61 a 62 Harmonizovaného systému opisu a kódovania komodít.

| (3) | Táto výnimka by v období až do nadobudnutia platnosti dohody o voľnom obchode uzatvorenej medzi Tuniskom a Tureckom a podpísanej 25. novembra 2004 a do nadobudnutia platnosti zmien a doplnení uvedeného protokolu na účely uplatňovania celoeurópsko-stredomorskej kumulácie pôvodu umožnila v Tunisku výrobu pôvodných odevov z tkanín s pôvodom v Turecku na účely vývozu do EÚ. |
| --- | --- |

(3)

Táto výnimka by v období až do nadobudnutia platnosti dohody o voľnom obchode uzatvorenej medzi Tuniskom a Tureckom a podpísanej 25. novembra 2004 a do nadobudnutia platnosti zmien a doplnení uvedeného protokolu na účely uplatňovania celoeurópsko-stredomorskej kumulácie pôvodu umožnila v Tunisku výrobu pôvodných odevov z tkanín s pôvodom v Turecku na účely vývozu do EÚ.

| (4) | Výnimka by sa mala uplatňovať aj na tkaniny s pôvodom v Turecku a vyvezené do Tuniska zo Spoločenstva. |
| --- | --- |

(4)

Výnimka by sa mala uplatňovať aj na tkaniny s pôvodom v Turecku a vyvezené do Tuniska zo Spoločenstva.

| (5) | Na účely ustanovenia tejto výnimky musia Tunisko a Turecko uplatňovať totožné pravidlá pôvodu, vrátane ustanovení o administratívnej spolupráci. |
| --- | --- |

(5)

Na účely ustanovenia tejto výnimky musia Tunisko a Turecko uplatňovať totožné pravidlá pôvodu, vrátane ustanovení o administratívnej spolupráci.

| (6) | Túto výnimku je možné ustanoviť do nadobudnutia platnosti celoeurópsko-stredomorského protokolu o pravidlách pôvodu medzi tromi dotknutými zmluvnými stranami, t. j. Tuniskom, Tureckom a EÚ, a po dobu, ktorá nemôže presiahnuť jeden rok, |
| --- | --- |

(6)

Túto výnimku je možné ustanoviť do nadobudnutia platnosti celoeurópsko-stredomorského protokolu o pravidlách pôvodu medzi tromi dotknutými zmluvnými stranami, t. j. Tuniskom, Tureckom a EÚ, a po dobu, ktorá nemôže presiahnuť jeden rok,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Odchylne od osobitných ustanovení v zozname prílohy II k protokolu č. 4 k dohode sa odevy uvedené v prílohe I, ktoré sa vyrábajú v Tunisku z tkanín s pôvodom v Turecku, v súlade s podmienkami tohto rozhodnutia považujú za výrobky s pôvodom v Tunisku.

Článok 2

Výnimku uvedenú v článku 1 je možné uplatňovať len za podmienky, že medzi Tureckom a Tuniskom sa na účely určenia štatútu pôvodu tkanín dodávaných z Turecka uplatňujú preferenčné pravidlá pôvodu totožné s pravidlami pôvodu obsiahnutými v uvedenom protokole.

Článok 3

Na účely tohto rozhodnutia a odchylne od ustanovení článku 18 ods. 4 a 5 uvedeného protokolu môžu colné orgány členského štátu Spoločenstva vydať prepravný certifikát EUR.1 pre tkaniny s pôvodom v Turecku, ktoré majú byť vyvezené do Tuniska.

Článok 4

Množstvá uvedené v prílohe spravuje Komisia, ktorá prijme všetky administratívne opatrenia, ktoré považuje za vhodné na zabezpečenie ich účinnej správy. Články 308a, 308b a 308c nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993 zavádzajúceho ustanovenia pre vykonávanie nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 ustanovujúceho Colný kódex spoločenstva (2), ktoré sa vzťahujú na správu colných kvót, sa uplatňujú mutatis mutandis na správu množstiev uvedených v prílohe.

Článok 5

Colné orgány Tuniska prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie kontrol množstva vyvezených výrobkov uvedených v článku 1. Na tento účel musia všetky certifikáty, ktoré vydajú na základe tohto rozhodnutia, obsahovať odkaz na toto rozhodnutie. Príslušné tuniské orgány predkladajú Komisii každé tri mesiace výkaz o množstvách, na ktoré sa na základe tohto rozhodnutia vydali prepravné certifikáty EUR.1, a sériové čísla týchto certifikátov.

Článok 6

Kolónka 7 prepravných certifikátov EUR.1 vydaných na základe tohto rozhodnutia musí obsahovať v jednom z jazykov, v ktorých je vyhotovená dohoda, tento údaj:

„Výnimka–rozhodnutie č. 1/2005“.

Článok 7

Tunisko a členské štáty Európskeho spoločenstva prijmú každý za seba potrebné opatrenia na vykonávanie tohto rozhodnutia.

Článok 8

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia a uplatňuje sa, akonáhle sú splnené podmienky podľa článku 2.

Toto rozhodnutie sa uplatňuje do nadobudnutia platnosti celoeurópsko-stredomorskej kumulácie pôvodu medzi Tuniskom, Tureckom a EÚ po dobu, ktorá nesmie v žiadnom prípade presiahnuť jeden rok.

V Bruseli 14. júla 2005

Za Asociačnú radu

predseda

J. STRAW

---

(1)  Ú. v. ES L 97, 30.3.1998, s. 2. Dohoda zmenená a doplnená dohodou vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Tuniskou republikou, ktorá sa tyká vzájomných liberalizačných opatrení a zmien a doplnkov Poľnohospodárskych protokolov k Asociačnej dohode medzi ES a Tuniskom (Ú. v. ES L 336, 30.12.2000, s. 93).

1

(2)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 883/2005 (Ú. v. EÚ L 148, 11.6.2005, s. 5).

2

---

PRÍLOHA

ZOZNAM UVEDENÝ V ČLÁNKU 1

(výrobok, na ktorý sa vzťahuje výnimka)

| Č. položky HS | Opis | Množstvo
  (tony) |
| --- | --- | --- |
| ex ex 620342 a ex ex 620462 | Pánske alebo chlapčenské nohavice z bavlny
  Dámske alebo dievčenské nohavice z bavlny | 6 505 |
| ex ex 620343 | Pánske alebo chlapčenské nohavice zo syntetických vlákien | 674 |
| ex ex 620341, ex ex 620349, ex ex 620461, ex ex 620463 a ex ex 620469 | Pánske alebo chlapčenské nohavice z vlny alebo z jemnej zvieracej srsti
  Pánske alebo chlapčenské nohavice z iných textilných materiálov
  Dámske alebo dievčenské nohavice z vlny alebo z jemnej zvieracej srsti
  Dámske alebo dievčenské nohavice zo syntetických vlákien
  Dámske alebo dievčenské nohavice z iných textilných materiálov | 861 |
| 6208 a 6212 | Dámske alebo dievčenské tielka a iné tričká bez rukávov, kombiné, spodničky, krátke a dlhé nohavičky, nočné košele, pyžamy, negližé, kúpacie plášte, župany a podobné výrobky zo syntetických vlákien
  Podprsenky, podväzkové pásy, korzety, plecnice, podväzky a podobné výrobky a ich časti, tiež pletené alebo háčkované | 646 |
| .6205 a .6206 | Pánske alebo chlapčenské košele
  Dámske alebo dievčenské blúzky, košele a košeľové blúzky | 663 |
| 611231 až 611239 a 611241 až 611249 | Pánske alebo chlapčenské plavky zo syntetických vlákien
  Pánske alebo chlapčenské plavky z iných textilných materiálov
  Dámske alebo dievčenské plavky zo syntetických vlákien
  Dámske alebo dievčenské plavky z iných textilných materiálov | 105 |
| 620451 až 620459 | Dámske a dievčenské sukne vrátane nohavicových sukní | 441 |
| | Celkom | 9 895 |

Č. položky HS

Opis

Množstvo

(tony)

ex ex 620342 a ex ex 620462

Pánske alebo chlapčenské nohavice z bavlny

Dámske alebo dievčenské nohavice z bavlny

6 505

ex ex 620343

Pánske alebo chlapčenské nohavice zo syntetických vlákien

674

ex ex 620341, ex ex 620349, ex ex 620461, ex ex 620463 a ex ex 620469

Pánske alebo chlapčenské nohavice z vlny alebo z jemnej zvieracej srsti

Pánske alebo chlapčenské nohavice z iných textilných materiálov

Dámske alebo dievčenské nohavice z vlny alebo z jemnej zvieracej srsti

Dámske alebo dievčenské nohavice zo syntetických vlákien

Dámske alebo dievčenské nohavice z iných textilných materiálov

861

6208 a 6212

Dámske alebo dievčenské tielka a iné tričká bez rukávov, kombiné, spodničky, krátke a dlhé nohavičky, nočné košele, pyžamy, negližé, kúpacie plášte, župany a podobné výrobky zo syntetických vlákien

Podprsenky, podväzkové pásy, korzety, plecnice, podväzky a podobné výrobky a ich časti, tiež pletené alebo háčkované

646

.6205 a .6206

Pánske alebo chlapčenské košele

Dámske alebo dievčenské blúzky, košele a košeľové blúzky

663

611231 až 611239 a 611241 až 611249

Pánske alebo chlapčenské plavky zo syntetických vlákien

Pánske alebo chlapčenské plavky z iných textilných materiálov

Dámske alebo dievčenské plavky zo syntetických vlákien

Dámske alebo dievčenské plavky z iných textilných materiálov

105

620451 až 620459

Dámske a dievčenské sukne vrátane nohavicových sukní

441

Celkom

9 895

---

Komisia

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 190/6

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 10. decembra 2003

o štátnej pomoci, ktorú Nemecko poskytlo vo forme pôžičiek od Wagnisbeteiligungsgesellschaft (Združenie rizikového kapitálu) a Landesförderinstitut (Inštitút pre regionálny rozvoj) spoločnosti Neue Harzer Werke GmbH

[oznámené pod číslom K(2003) 4496]

(Iba nemecký text je autentický)

(Text s významom pre EHP)

(2005/564/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na prvý pododsek článku 88 ods. 2,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zúčastnených strán na predloženie pripomienok podľa uvedených ustanovení (1) a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Nemecko listom z 23. februára 1999 informovalo Komisiu, že poskytlo pomoc spoločnosti Neue Harzer Werke (ďalej len „NHW“). |
| --- | --- |

(1)

Nemecko listom z 23. februára 1999 informovalo Komisiu, že poskytlo pomoc spoločnosti Neue Harzer Werke (ďalej len „NHW“).

| (2) | Komisia listom z 13. júla 2000 informovala Nemecko, že sa vo veci tejto pomoci rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(2)

Komisia listom z 13. júla 2000 informovala Nemecko, že sa vo veci tejto pomoci rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

| (3) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania sa uverejnilo v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (2). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby k príslušnej pomoci predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania sa uverejnilo v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (2). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby k príslušnej pomoci predložili svoje pripomienky.

| (4) | Komisia 17. októbra 2001 vydala prostredníctvom rozhodnutia 2002/377/ES o štátnej pomoci, ktorú Nemecko poskytlo spoločnosti Neue Harzer Werke záporné rozhodnutie o tej časti pomoci, ktorá sa týkala reštrukturalizácie podniku v rokoch 1996 až 1999 (3). |
| --- | --- |

(4)

Komisia 17. októbra 2001 vydala prostredníctvom rozhodnutia 2002/377/ES o štátnej pomoci, ktorú Nemecko poskytlo spoločnosti Neue Harzer Werke záporné rozhodnutie o tej časti pomoci, ktorá sa týkala reštrukturalizácie podniku v rokoch 1996 až 1999 (3).

| (5) | Komisia listom zo 17. októbra 2001 informovala Nemecko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci ostatných opatrení. |
| --- | --- |

(5)

Komisia listom zo 17. októbra 2001 informovala Nemecko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci ostatných opatrení.

| (6) | Rozhodnutie Komisie o rozšírení rozsahu konania sa uverejnilo v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (4). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby k príslušnej pomoci predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutie Komisie o rozšírení rozsahu konania sa uverejnilo v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (4). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby k príslušnej pomoci predložili svoje pripomienky.

II.   OPIS POMOCI

| (7) | Príjemca pomoci, spoločnosť NHW, má sídlo v spolkovej krajine Sasko-Anhaltsko, ktorá sa v zmysle článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES považuje za jeden z regiónov, na ktoré sa vzťahuje pomoc regiónom. NHW bola založená v marci 1996, keď jej majitelia odkúpením jednotlivých zložiek majetku nadobudli aktíva spoločnosti v konkurze Harzer Werke GmbH. NHW pôsobila v oblasti odlievania železa. Podnik mal pôvodne dve výrobné línie, a to odlievanie do piesku a odstredivé odlievanie. |
| --- | --- |

(7)

Príjemca pomoci, spoločnosť NHW, má sídlo v spolkovej krajine Sasko-Anhaltsko, ktorá sa v zmysle článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES považuje za jeden z regiónov, na ktoré sa vzťahuje pomoc regiónom. NHW bola založená v marci 1996, keď jej majitelia odkúpením jednotlivých zložiek majetku nadobudli aktíva spoločnosti v konkurze Harzer Werke GmbH. NHW pôsobila v oblasti odlievania železa. Podnik mal pôvodne dve výrobné línie, a to odlievanie do piesku a odstredivé odlievanie.

| (8) | NHW bola 24. júla 2000 nútená podať návrh na vyhlásenie konkurzu. So súhlasom výboru veriteľov sa podiely v spoločnosti 4. januára 2001 predali novému investorovi, spoločnosti ASSET GmbH, za cenu 1 DEM. |
| --- | --- |

(8)

NHW bola 24. júla 2000 nútená podať návrh na vyhlásenie konkurzu. So súhlasom výboru veriteľov sa podiely v spoločnosti 4. januára 2001 predali novému investorovi, spoločnosti ASSET GmbH, za cenu 1 DEM.

| (9) | Nemecko ďalej Komisiu informovalo, že snahy nového investora, spoločnosti ASSET GmbH, revitalizovať spoločnosť v júli 2001 zlyhali, a bolo teda nevyhnutné pokračovať v konkurznom konaní. |
| --- | --- |

(9)

Nemecko ďalej Komisiu informovalo, že snahy nového investora, spoločnosti ASSET GmbH, revitalizovať spoločnosť v júli 2001 zlyhali, a bolo teda nevyhnutné pokračovať v konkurznom konaní.

| (10) | S cieľom uspokojiť veriteľov NHW bolo potrebné predať aktíva v rámci riadneho konkurzného konania. Aktivity odlievania do piesku sa ukončili k 31. decembru 2001, pričom zodpovedajúce aktíva boli predmetom likvidácie. Výroba v oblasti odstredivého odlievania pokračovala i v priebehu konkurzného konania a so súhlasom výboru veriteľov sa mala predať novému investorovi formou predaja jednotlivých zložiek majetku. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom uspokojiť veriteľov NHW bolo potrebné predať aktíva v rámci riadneho konkurzného konania. Aktivity odlievania do piesku sa ukončili k 31. decembru 2001, pričom zodpovedajúce aktíva boli predmetom likvidácie. Výroba v oblasti odstredivého odlievania pokračovala i v priebehu konkurzného konania a so súhlasom výboru veriteľov sa mala predať novému investorovi formou predaja jednotlivých zložiek majetku.

| (11) | Toto vyšetrovanie sa vzťahuje na reštrukturalizáciu NHW v rokoch 1996 až 1999. |
| --- | --- |

(11)

Toto vyšetrovanie sa vzťahuje na reštrukturalizáciu NHW v rokoch 1996 až 1999.

| (12) | Plán reštrukturalizácie z roku 1996 ustanovil obnovenie životaschopnosti spoločnosti do troch rokov. Náklady na reštrukturalizáciu boli 8 415 864 EUR (16 460 000 DEM). Podľa tohto plánu dostala NHW v rokoch 1996 – 1999 pomoc na reštrukturalizáciu vo výške 4 963 110 EUR (9 707 000 DEM). |
| --- | --- |

(12)

Plán reštrukturalizácie z roku 1996 ustanovil obnovenie životaschopnosti spoločnosti do troch rokov. Náklady na reštrukturalizáciu boli 8 415 864 EUR (16 460 000 DEM). Podľa tohto plánu dostala NHW v rokoch 1996 – 1999 pomoc na reštrukturalizáciu vo výške 4 963 110 EUR (9 707 000 DEM).

| (13) | Reštrukturalizácia sa financovala takto:
  Tabuľka 1
  Štátne príspevky na reštrukturalizáciu







  (v DEM) |
| --- | --- |
| 1. | Investičná dotácia: spoločné programy spolkovej vlády/spolkových krajín (programové zdroje) [Gemeinschaftsaufgabe(GA Mittel)]
   (5) | 4 402 000 |
| 2. | Investičný príplatok (Investitionszulage)
   (6) | 531 000 |
| 3. | Pôžička WBG (7) v rámci konsolidačného programu (Konsolidierungsprogramm)
   (8) | 2 000 000 |
| 4. | Pôžička LFI (9)v rámci konsolidačného programu (Konsolidierungsprogramm)
   (10) | 744 000 |
| 5. | Dotácia BvS (11) | 2 000 000 |
| Medzisúčet DEM | 9 677 000 |
| EUR | 4 947 771 |

(13)

Reštrukturalizácia sa financovala takto:

Tabuľka 1

Štátne príspevky na reštrukturalizáciu

(v DEM)

1.

Investičná dotácia: spoločné programy spolkovej vlády/spolkových krajín (programové zdroje) [Gemeinschaftsaufgabe(GA Mittel)]
   (5)

4 402 000

2.

Investičný príplatok (Investitionszulage)
   (6)

531 000

3.

Pôžička WBG (7) v rámci konsolidačného programu (Konsolidierungsprogramm)
   (8)

2 000 000

4.

Pôžička LFI (9)v rámci konsolidačného programu (Konsolidierungsprogramm)
   (10)

744 000

5.

Dotácia BvS (11)

2 000 000

Medzisúčet DEM

9 677 000

EUR

4 947 771

Tabuľka 2

Súkromné príspevky na reštrukturalizáciu

| (v DEM) |
| --- |
| 6. | Kapitálová injekcia | 500 000 |
| 7. | Pôžička od Úverového ústavu pre obnovu | 2 750 000 |
| 8. | Investičný úver od Norddeutsche Landesbank | 2 000 000 |
| 9. | Dohoda o finančnom lízingu | 1 179 000 |
| 10. | Peňažný tok | 354 000 |
| Medzisúčet DEM | 6 783 000 |
| EUR | 3 468 093 |

(v DEM)

6.

Kapitálová injekcia

500 000

7.

Pôžička od Úverového ústavu pre obnovu

2 750 000

8.

Investičný úver od Norddeutsche Landesbank

2 000 000

9.

Dohoda o finančnom lízingu

1 179 000

10.

Peňažný tok

354 000

Medzisúčet DEM

6 783 000

EUR

3 468 093

| Spolu (tabuľka 1 + 2) | 16 460 000 |
| --- | --- |
| EUR | 8 415 864 |

Spolu (tabuľka 1 + 2)

16 460 000

EUR

8 415 864

| (14) | Keďže Nemecko uviedlo, že opatrenia 1 až 4 v tabuľke 1 sa uskutočnili v súlade s povolenými programami pomoci, považovali sa pôvodne za existujúcu pomoc a neboli predmetom posudzovania v rámci formálneho vyšetrovacieho konania začatého 13. júla 2000. Pôvodne sa preto za ad hoc pomoc na reštrukturalizáciu považovalo iba opatrenie č. 5 a bolo potrebné posúdiť jeho zlučiteľnosť so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(14)

Keďže Nemecko uviedlo, že opatrenia 1 až 4 v tabuľke 1 sa uskutočnili v súlade s povolenými programami pomoci, považovali sa pôvodne za existujúcu pomoc a neboli predmetom posudzovania v rámci formálneho vyšetrovacieho konania začatého 13. júla 2000. Pôvodne sa preto za ad hoc pomoc na reštrukturalizáciu považovalo iba opatrenie č. 5 a bolo potrebné posúdiť jeho zlučiteľnosť so spoločným trhom.

| (15) | Komisia prijala 17. októbra 2001 rozhodnutie 2002/377/ES o ad hoc pomoci vo výške 1 022 584 EUR (2 milióny DEM), ktorá bola predmetom posudzovania v súlade s usmernením Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (12) z roku 1994 (ďalej len „usmernenie z roku 1994“). V tomto rozhodnutí Komisia dospela k záveru, že ad hoc pomoc na reštrukturalizáciu NHW je nezlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(15)

Komisia prijala 17. októbra 2001 rozhodnutie 2002/377/ES o ad hoc pomoci vo výške 1 022 584 EUR (2 milióny DEM), ktorá bola predmetom posudzovania v súlade s usmernením Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (12) z roku 1994 (ďalej len „usmernenie z roku 1994“). V tomto rozhodnutí Komisia dospela k záveru, že ad hoc pomoc na reštrukturalizáciu NHW je nezlučiteľná so spoločným trhom.

| (16) | (Opatrenia č. 7, 8 a 9 v tabuľke 2 sa pri posúdení nebrali do úvahy ako súkromné príspevky, keďže Nemecko napriek žiadosti o informácie v zmysle článku 10 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (13) neposkytlo potrebné informácie, aby Komisia mohla posúdiť, či sa tieto opatrenia uskutočnili za trhových podmienok. |
| --- | --- |

(16)

(Opatrenia č. 7, 8 a 9 v tabuľke 2 sa pri posúdení nebrali do úvahy ako súkromné príspevky, keďže Nemecko napriek žiadosti o informácie v zmysle článku 10 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (13) neposkytlo potrebné informácie, aby Komisia mohla posúdiť, či sa tieto opatrenia uskutočnili za trhových podmienok.

| (17) | V ten istý deň, keď sa prijalo rozhodnutie 2002/377/ES týkajúce sa opatrenia č. 5, sa Komisia rozhodla rozšíriť formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES na opatrenia č. 3 a č. 4 v tabuľke 1, ktoré predstavujú sumu vo výške 1 402 985 EUR (2 744 000 DEM). Tieto opatrenia boli súčasťou toho istého reštrukturalizačného balíka ako opatrenia posudzované v rozhodnutí 2002/377/ES, ale z formálnych dôvodov ich nebolo možné zahrnúť do pôvodného posudzovania, pretože sa predpokladalo, že sa uskutočnili v rámci povolených programov pomoci, a preto sa považovali za existujúcu pomoc. Pokiaľ opatrenie predstavuje existujúcu pomoc, nemôže byť predmetom individuálneho posudzovania podľa článku 88 ods. 2, keďže takéto opatrenie je v zásade potrebné považovať za už schválené. |
| --- | --- |

(17)

V ten istý deň, keď sa prijalo rozhodnutie 2002/377/ES týkajúce sa opatrenia č. 5, sa Komisia rozhodla rozšíriť formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES na opatrenia č. 3 a č. 4 v tabuľke 1, ktoré predstavujú sumu vo výške 1 402 985 EUR (2 744 000 DEM). Tieto opatrenia boli súčasťou toho istého reštrukturalizačného balíka ako opatrenia posudzované v rozhodnutí 2002/377/ES, ale z formálnych dôvodov ich nebolo možné zahrnúť do pôvodného posudzovania, pretože sa predpokladalo, že sa uskutočnili v rámci povolených programov pomoci, a preto sa považovali za existujúcu pomoc. Pokiaľ opatrenie predstavuje existujúcu pomoc, nemôže byť predmetom individuálneho posudzovania podľa článku 88 ods. 2, keďže takéto opatrenie je v zásade potrebné považovať za už schválené.

| (18) | V rozhodnutí o rozšírení formálneho vyšetrovania Komisia dospela k záveru, že pomoc vo výške 1 402 985 EUR (2 744 000 milióna DEM) je nezlučiteľná s kritériami na už schválené programy pomoci, a z tohto dôvodu by sa mala v skutočnosti považovať za ad hoc pomoc na reštrukturalizačný plán a, rovnako ako ad hoc pomoc, ktorá už bola predmetom posudzovania, by mala spĺňať výnimky stanovené na schválenie pomoci na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(18)

V rozhodnutí o rozšírení formálneho vyšetrovania Komisia dospela k záveru, že pomoc vo výške 1 402 985 EUR (2 744 000 milióna DEM) je nezlučiteľná s kritériami na už schválené programy pomoci, a z tohto dôvodu by sa mala v skutočnosti považovať za ad hoc pomoc na reštrukturalizačný plán a, rovnako ako ad hoc pomoc, ktorá už bola predmetom posudzovania, by mala spĺňať výnimky stanovené na schválenie pomoci na reštrukturalizáciu.

III.   PRIPOMIENKY NEMECKA

| (19) | Nemecko listom zo 14. októbra 2003 poskytlo dodatočné informácie týkajúce sa údajne súkromných príspevkov na reštrukturalizáciu (opatrenia č. 7, 8 a 9 v tabuľke 2). Podľa týchto informácií:






  a) | opatrenie č. 7 obsahovalo úrokovú subvenciu vo výške 2 812 EUR (5 500 DEM); |
| --- | --- | --- |

(19)

Nemecko listom zo 14. októbra 2003 poskytlo dodatočné informácie týkajúce sa údajne súkromných príspevkov na reštrukturalizáciu (opatrenia č. 7, 8 a 9 v tabuľke 2). Podľa týchto informácií:

a)

opatrenie č. 7 obsahovalo úrokovú subvenciu vo výške 2 812 EUR (5 500 DEM);

| b) | opatrenie č. 8 obsahovalo úrokovú subvenciu vo výške 8 684 EUR (16 985 DEM); |
| --- | --- |

b)

opatrenie č. 8 obsahovalo úrokovú subvenciu vo výške 8 684 EUR (16 985 DEM);

| c) | opatrenie č. 9 nikdy nenadobudlo účinnosť. |
| --- | --- |

c)

opatrenie č. 9 nikdy nenadobudlo účinnosť.

IV.   POSÚDENIE

| (20) | Podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES je každá pomoc poskytnutá určitým podnikom zo štátnych zdrojov, ktorá deformuje, alebo hrozí, že bude deformovať hospodársku súťaž, nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ negatívne vplýva na obchod medzi členskými štátmi. Opatrenia obsiahnuté v článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ktoré nespadajú pod existujúcu pomoc, sú vo všeobecnosti nezlučiteľné so spoločným trhom, pokiaľ sa na ne nevzťahuje výnimka podľa článku 87 ods. 2 alebo podľa článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(20)

Podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES je každá pomoc poskytnutá určitým podnikom zo štátnych zdrojov, ktorá deformuje, alebo hrozí, že bude deformovať hospodársku súťaž, nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ negatívne vplýva na obchod medzi členskými štátmi. Opatrenia obsiahnuté v článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ktoré nespadajú pod existujúcu pomoc, sú vo všeobecnosti nezlučiteľné so spoločným trhom, pokiaľ sa na ne nevzťahuje výnimka podľa článku 87 ods. 2 alebo podľa článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES.

1.   Štátna pomoc

| (21) | Komisia poznamenáva, že úrokové subvencie obsiahnuté v opatreniach č. 7 a 8 v tabuľke 2 spolu predstavujú 11 496 EUR, a teda nedosahujú prah de minimis pomoci ustanovený v nariadení Komisie (ES) č. 69/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES pri pomoci de minimis. (14) V dôsledku toho tieto opatrenia nie je potrebné v tomto rozhodnutí ďalej posudzovať. |
| --- | --- |

(21)

Komisia poznamenáva, že úrokové subvencie obsiahnuté v opatreniach č. 7 a 8 v tabuľke 2 spolu predstavujú 11 496 EUR, a teda nedosahujú prah de minimis pomoci ustanovený v nariadení Komisie (ES) č. 69/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES pri pomoci de minimis. (14) V dôsledku toho tieto opatrenia nie je potrebné v tomto rozhodnutí ďalej posudzovať.

| (22) | Opatrenia č. 3 a 4, dve pôžičky vo výške 1 402 985 EUR, na rozdiel od tvrdení Nemecka nespadajú pod existujúce programy pomoci. Z dôvodov uvedených v predchádzajúcich rozhodnutiach o začatí konania ich je preto potrebné považovať za ad hoc pomoc na reštrukturalizáciu NHW. |
| --- | --- |

(22)

Opatrenia č. 3 a 4, dve pôžičky vo výške 1 402 985 EUR, na rozdiel od tvrdení Nemecka nespadajú pod existujúce programy pomoci. Z dôvodov uvedených v predchádzajúcich rozhodnutiach o začatí konania ich je preto potrebné považovať za ad hoc pomoc na reštrukturalizáciu NHW.

| (23) | Tieto pôžičky Nemecko poskytlo na financovanie reštrukturalizácie NHW, spoločnosti v ťažkostiach. Tým došlo k poskytnutiu hospodárskych prínosov určitému podniku, ktoré by tento nebol získal za bežných trhových podmienok. Tieto opatrenia by preto mohli deformovať hospodársku súťaž. Vzhľadom na povahu pomoci a existenciu obchodu medzi členskými štátmi v odvetví, v ktorom pôsobí príjemca pomoci, finančné opatrenie spadá do oblasti pôsobnosti článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a predstavuje teda štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(23)

Tieto pôžičky Nemecko poskytlo na financovanie reštrukturalizácie NHW, spoločnosti v ťažkostiach. Tým došlo k poskytnutiu hospodárskych prínosov určitému podniku, ktoré by tento nebol získal za bežných trhových podmienok. Tieto opatrenia by preto mohli deformovať hospodársku súťaž. Vzhľadom na povahu pomoci a existenciu obchodu medzi členskými štátmi v odvetví, v ktorom pôsobí príjemca pomoci, finančné opatrenie spadá do oblasti pôsobnosti článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a predstavuje teda štátnu pomoc.

2.   Výnimky podľa článku 87 Zmluvy o ES

| (24) | Článok 87 ods. 2 a článok 87 ods. 3 stanovujú podmienky, podľa ktorých je pomoc zlučiteľná alebo je možné ju považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(24)

Článok 87 ods. 2 a článok 87 ods. 3 stanovujú podmienky, podľa ktorých je pomoc zlučiteľná alebo je možné ju považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom.

| (25) | Dve pôžičky – rovnako ako iné opatrenia na reštrukturalizáciu, ktoré boli predmetom rozhodnutia 2002/377/ES – sa poskytli v rokoch 1996 a 1999 na reštrukturalizáciu NHW. Preto ich je potrebné hodnotiť rovnako ako opatrenia, ktoré už boli predmetom posudzovania, a to vzhľadom na usmernenie Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach, ktoré stanovuje podrobné podmienky zvýhodneného prístupu zo strany Komisie podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. Hoci sa podnik nachádza v oblasti, ktorá má nárok na regionálnu pomoc, ad hoc pomoc podnikom v ťažkostiach by sa mala posudzovať v súlade s usmernením, a to i pri zohľadnení záujmov regionálneho rozvoja. Výsledkom reštrukturalizačnej operácie musí byť najmä hospodársky životaschopný podnik, ktorý prispeje k rozvoju regiónu bez potreby pokračujúcej pomoci (15). |
| --- | --- |

(25)

Dve pôžičky – rovnako ako iné opatrenia na reštrukturalizáciu, ktoré boli predmetom rozhodnutia 2002/377/ES – sa poskytli v rokoch 1996 a 1999 na reštrukturalizáciu NHW. Preto ich je potrebné hodnotiť rovnako ako opatrenia, ktoré už boli predmetom posudzovania, a to vzhľadom na usmernenie Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach, ktoré stanovuje podrobné podmienky zvýhodneného prístupu zo strany Komisie podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. Hoci sa podnik nachádza v oblasti, ktorá má nárok na regionálnu pomoc, ad hoc pomoc podnikom v ťažkostiach by sa mala posudzovať v súlade s usmernením, a to i pri zohľadnení záujmov regionálneho rozvoja. Výsledkom reštrukturalizačnej operácie musí byť najmä hospodársky životaschopný podnik, ktorý prispeje k rozvoju regiónu bez potreby pokračujúcej pomoci (15).

| (26) | Ako sa uvádza v rozhodnutí 2002/377/ES, všetka pomoc sa podľa informácií poskytnutých Nemeckom príjemcovi poskytla pred uverejnením usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach z roku 1999 (ďalej len „usmernenie z roku 1999“). Podľa bodu 7.5 usmernenia z roku 1999 sa preto má pre uvedené opatrenia použiť usmernenie z roku 1994 (16). |
| --- | --- |

(26)

Ako sa uvádza v rozhodnutí 2002/377/ES, všetka pomoc sa podľa informácií poskytnutých Nemeckom príjemcovi poskytla pred uverejnením usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach z roku 1999 (ďalej len „usmernenie z roku 1999“). Podľa bodu 7.5 usmernenia z roku 1999 sa preto má pre uvedené opatrenia použiť usmernenie z roku 1994 (16).

| (27) | Ďalej je potrebné poznamenať, že opatrenia sú súčasťou reštrukturalizačného plánu, ktorý už bol predmetom posudzovania zo strany Komisie v rozhodnutí 2002/377/ES. |
| --- | --- |

(27)

Ďalej je potrebné poznamenať, že opatrenia sú súčasťou reštrukturalizačného plánu, ktorý už bol predmetom posudzovania zo strany Komisie v rozhodnutí 2002/377/ES.

a)   Obnovenie životaschopnosti

| (28) | Podľa usmernenia z roku 1994 by mal reštrukturalizačný plán viesť k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti v rozumnom časovom období, po skončení ktorého by spoločnosť mala byť schopná konkurovať na trhu vlastnými silami. |
| --- | --- |

(28)

Podľa usmernenia z roku 1994 by mal reštrukturalizačný plán viesť k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti v rozumnom časovom období, po skončení ktorého by spoločnosť mala byť schopná konkurovať na trhu vlastnými silami.

| (29) | Komisia pomoc na reštrukturalizáciu z hľadiska tohto kritéria posudzovala už v rozhodnutí 2002/377/ES, v ktorom dospela k záveru, že kritérium životaschopnosti stanovené v usmernení z roku 1994 nebolo splnené, keďže reštrukturalizačný plán nebolo možné považovať za vhodný na obnovenie dlhodobej životaschopnosti podniku. Tento záver sa zakladá na nasledujúcich zisteniach:






  a) | obraty stanovené v reštrukturalizačnom pláne boli nadhodnotené; |
| --- | --- | --- |

(29)

Komisia pomoc na reštrukturalizáciu z hľadiska tohto kritéria posudzovala už v rozhodnutí 2002/377/ES, v ktorom dospela k záveru, že kritérium životaschopnosti stanovené v usmernení z roku 1994 nebolo splnené, keďže reštrukturalizačný plán nebolo možné považovať za vhodný na obnovenie dlhodobej životaschopnosti podniku. Tento záver sa zakladá na nasledujúcich zisteniach:

a)

obraty stanovené v reštrukturalizačnom pláne boli nadhodnotené;

| b) | v pláne sa primerane nezohľadnili režijné náklady – jeden z dôvodov pôvodného zlyhania; |
| --- | --- |

b)

v pláne sa primerane nezohľadnili režijné náklady – jeden z dôvodov pôvodného zlyhania;

| c) | zníženie stavu zamestnancov z 203 na 177 nepostačovalo na zníženie personálnych nákladov; |
| --- | --- |

c)

zníženie stavu zamestnancov z 203 na 177 nepostačovalo na zníženie personálnych nákladov;

| d) | plán predpokladal prehnané prevádzkové náklady, predovšetkým vysoké náklady na údržbu. |
| --- | --- |

d)

plán predpokladal prehnané prevádzkové náklady, predovšetkým vysoké náklady na údržbu.

| (30) | Keďže uvedené dve pôžičky sa poskytli na rovnaký reštrukturalizačný projekt a na základe toho istého reštrukturalizačného plánu, Komisia môže len opätovne konštatovať, že plán nezabezpečil životaschopnosť podniku. |
| --- | --- |

(30)

Keďže uvedené dve pôžičky sa poskytli na rovnaký reštrukturalizačný projekt a na základe toho istého reštrukturalizačného plánu, Komisia môže len opätovne konštatovať, že plán nezabezpečil životaschopnosť podniku.

b)   Predchádzanie neprípustnej deformácii hospodárskej súťaže

| (31) | Ďalšou podmienkou usmernenia z roku 1994 je, že sa príjmu také opatrenia, aby sa v čo najvyššej možnej miere vyrovnali negatívne účinky pomoci na hospodársku súťaž. Pokiaľ spoločnosť pôsobí na trhoch s nadmernou kapacitou, opatrenia by mali viesť k zníženiu kapacity spoločnosti. |
| --- | --- |

(31)

Ďalšou podmienkou usmernenia z roku 1994 je, že sa príjmu také opatrenia, aby sa v čo najvyššej možnej miere vyrovnali negatívne účinky pomoci na hospodársku súťaž. Pokiaľ spoločnosť pôsobí na trhoch s nadmernou kapacitou, opatrenia by mali viesť k zníženiu kapacity spoločnosti.

| (32) | V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že NHW – ako sa uvádza už v rozhodnutí 2002/377/ES – sa v čase poskytnutia pomoci považovala za malý a stredný podnik. V súlade s usmernením z roku 1994 v prípade, ak sa pomoc na reštrukturalizáciu poskytuje malým alebo stredným podnikom (ďalej len „MSP“), Komisia uplatňuje voči zníženiu kapacity uvoľnenejší prístup. (17). |
| --- | --- |

(32)

V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že NHW – ako sa uvádza už v rozhodnutí 2002/377/ES – sa v čase poskytnutia pomoci považovala za malý a stredný podnik. V súlade s usmernením z roku 1994 v prípade, ak sa pomoc na reštrukturalizáciu poskytuje malým alebo stredným podnikom (ďalej len „MSP“), Komisia uplatňuje voči zníženiu kapacity uvoľnenejší prístup. (17).

| (33) | Keďže sa pomoc poskytla MSP s veľmi nízkym trhovým podielom, Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytnutá NHW nemohla viesť k neprípustnej deformácii hospodárskej súťaže v zmysle usmernenia z roku 1994. |
| --- | --- |

(33)

Keďže sa pomoc poskytla MSP s veľmi nízkym trhovým podielom, Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytnutá NHW nemohla viesť k neprípustnej deformácii hospodárskej súťaže v zmysle usmernenia z roku 1994.

c)   Pomoc v pomere k nákladom a prínosom reštrukturalizácie

| (34) | Usmernenie z roku 1994 požaduje, aby sa pomoc obmedzila na minimum potrebné na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(34)

Usmernenie z roku 1994 požaduje, aby sa pomoc obmedzila na minimum potrebné na reštrukturalizáciu.

| (35) | V rozhodnutí 2002/377/ES Komisia dospela k záveru, že pomoc nespĺňa požiadavku primeranosti z dvoch hľadísk. |
| --- | --- |

(35)

V rozhodnutí 2002/377/ES Komisia dospela k záveru, že pomoc nespĺňa požiadavku primeranosti z dvoch hľadísk.

| (36) | Po prvé, od príjemcu pomoci sa vyžaduje, aby na základe požiadavky primeranosti v značnej miere prispel k nákladom na reštrukturalizáciu z vlastných alebo vonkajších zdrojov za trhové ceny. Z dostupných informácií je zrejmé, že príspevok investora skutočne predstavuje 0,5 milióna DEM. Keďže v priebehu vyšetrovacieho konania neboli poskytnuté bližšie informácie k dohode o finančnom lízingu (opatrenie č. 9 v tabuľke 2), Komisia nebola schopná posúdiť, či išlo o príspevok za trhových podmienok. Napriek tomu sa na účely stanovenia, či príspevok príjemcu bol postačujúci, dohoda o finančnom lízingu považovala za nepostačujúcu. |
| --- | --- |

(36)

Po prvé, od príjemcu pomoci sa vyžaduje, aby na základe požiadavky primeranosti v značnej miere prispel k nákladom na reštrukturalizáciu z vlastných alebo vonkajších zdrojov za trhové ceny. Z dostupných informácií je zrejmé, že príspevok investora skutočne predstavuje 0,5 milióna DEM. Keďže v priebehu vyšetrovacieho konania neboli poskytnuté bližšie informácie k dohode o finančnom lízingu (opatrenie č. 9 v tabuľke 2), Komisia nebola schopná posúdiť, či išlo o príspevok za trhových podmienok. Napriek tomu sa na účely stanovenia, či príspevok príjemcu bol postačujúci, dohoda o finančnom lízingu považovala za nepostačujúcu.

| (37) | Okrem toho ostatné príspevky nebolo možné považovať za príspevky príjemcu. Keďže napriek informačnej povinnosti neboli poskytnuté žiadne dodatočné informácie k pôžičkám od Úverového ústavu pre obnovu (opatrenie č. 7 v tabuľke 2), Komisia nebola schopná posúdiť, či išlo o príspevky za trhových podmienok. Rovnaký argument platí aj v prípade pôžičky od Nord LB (opatrenie č. 8 v tabuľke 2). Peňažný tok (opatrenie č. 10 v tabuľke 2) sa nemôže považovať za príspevok zo strany príjemcu, keďže sa do veľkej miery dosiahol z predchádzajúcej štátnej pomoci. V roku 1996, v čase tvorby reštrukturalizačného plánu, navyše nedochádzalo k tvorbe peňažného toku, a teda bol neistý. |
| --- | --- |

(37)

Okrem toho ostatné príspevky nebolo možné považovať za príspevky príjemcu. Keďže napriek informačnej povinnosti neboli poskytnuté žiadne dodatočné informácie k pôžičkám od Úverového ústavu pre obnovu (opatrenie č. 7 v tabuľke 2), Komisia nebola schopná posúdiť, či išlo o príspevky za trhových podmienok. Rovnaký argument platí aj v prípade pôžičky od Nord LB (opatrenie č. 8 v tabuľke 2). Peňažný tok (opatrenie č. 10 v tabuľke 2) sa nemôže považovať za príspevok zo strany príjemcu, keďže sa do veľkej miery dosiahol z predchádzajúcej štátnej pomoci. V roku 1996, v čase tvorby reštrukturalizačného plánu, navyše nedochádzalo k tvorbe peňažného toku, a teda bol neistý.

| (38) | Z uvedených dôvodov nebolo možné tieto príspevky považovať za príspevky zo strany príjemcu a nemohli sa teda zohľadniť pri posudzovaní primeranosti pomoci. Náklady na reštrukturalizáciu tak dosiahli 16,46 milióna DEM, pričom príspevok štátnych agentúr predstavoval 9,707 milióna DEM, t. j. 58,9 %, a príspevok investora 1,679 milióna DEM, t. j. 10,2 % (resp. možno len 0,5 milióna, t. j. 3 %). Komisia teda dospela k záveru, že príspevok príjemcu nie je možné považovať za postačujúci v zmysle usmernenia z roku 1994. |
| --- | --- |

(38)

Z uvedených dôvodov nebolo možné tieto príspevky považovať za príspevky zo strany príjemcu a nemohli sa teda zohľadniť pri posudzovaní primeranosti pomoci. Náklady na reštrukturalizáciu tak dosiahli 16,46 milióna DEM, pričom príspevok štátnych agentúr predstavoval 9,707 milióna DEM, t. j. 58,9 %, a príspevok investora 1,679 milióna DEM, t. j. 10,2 % (resp. možno len 0,5 milióna, t. j. 3 %). Komisia teda dospela k záveru, že príspevok príjemcu nie je možné považovať za postačujúci v zmysle usmernenia z roku 1994.

| (39) | Podľa najnovších informácií poskytnutých Nemeckom opatrenie č. 9 v tabuľke 2 nikdy nenadobudlo účinnosť. Na rozdiel od vysvetlení a pozorovaní v rozhodnutí 2002/377/ES sa príspevok na reštrukturalizáciu v takejto výške nikdy neuskutočnil. |
| --- | --- |

(39)

Podľa najnovších informácií poskytnutých Nemeckom opatrenie č. 9 v tabuľke 2 nikdy nenadobudlo účinnosť. Na rozdiel od vysvetlení a pozorovaní v rozhodnutí 2002/377/ES sa príspevok na reštrukturalizáciu v takejto výške nikdy neuskutočnil.

| (40) | Podľa najnovších informácií sa opatrenia č. 7 a č. 8 v tabuľke 2 vo výške 2 428 636 EUR (4 750 000 DEM) refinancovali z verejných prostriedkov a obsahujú úrokové subvencie vo výške 11 496 EUR. V dôsledku uvedeného tieto opatrenia spojené s verejnými subvenciami nie je možné považovať za súkromné príspevky. |
| --- | --- |

(40)

Podľa najnovších informácií sa opatrenia č. 7 a č. 8 v tabuľke 2 vo výške 2 428 636 EUR (4 750 000 DEM) refinancovali z verejných prostriedkov a obsahujú úrokové subvencie vo výške 11 496 EUR. V dôsledku uvedeného tieto opatrenia spojené s verejnými subvenciami nie je možné považovať za súkromné príspevky.

| (41) | V dôsledku uvedeného, berúc do úvahy najnovšie informácie, existujú dokonca závažnejšie dôvody, prečo považovať príspevok príjemcu za nepostačujúci v zmysle usmernenia z roku 1994. |
| --- | --- |

(41)

V dôsledku uvedeného, berúc do úvahy najnovšie informácie, existujú dokonca závažnejšie dôvody, prečo považovať príspevok príjemcu za nepostačujúci v zmysle usmernenia z roku 1994.

| (42) | Po druhé, podľa usmernenia z roku 1994 požiadavka primeranosti znamená tiež, že pomoc na podporu investícií sa má uskutočniť iba v prípade, ak sú tieto investície potrebné na reštrukturalizáciu. V opačnom prípade sa pomoc neobmedzuje na nevyhnutné minimum. V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa pomoc v danom prípade obmedzila na nevyhnutné minimum, keďže v priebehu reštrukturalizácie podnik nadobudol 20 % podiel na Eisenguss Torgelow. Keďže napriek informačnej povinnosti neboli predložené žiadne informácie k pozadiu tohto podielu, Komisia nebola schopná posúdiť, či jeho nadobudnutie bolo nevyhnutné na reštrukturalizáciu v roku 1996. Komisia v rozhodnutí 2002/377/ES preto poznamenala, že pomoc sa neobmedzovala na nevyhnutné minimum. Takýto výsledok posudzovania je potrebné potvrdiť aj v súvislosti s týmto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(42)

Po druhé, podľa usmernenia z roku 1994 požiadavka primeranosti znamená tiež, že pomoc na podporu investícií sa má uskutočniť iba v prípade, ak sú tieto investície potrebné na reštrukturalizáciu. V opačnom prípade sa pomoc neobmedzuje na nevyhnutné minimum. V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa pomoc v danom prípade obmedzila na nevyhnutné minimum, keďže v priebehu reštrukturalizácie podnik nadobudol 20 % podiel na Eisenguss Torgelow. Keďže napriek informačnej povinnosti neboli predložené žiadne informácie k pozadiu tohto podielu, Komisia nebola schopná posúdiť, či jeho nadobudnutie bolo nevyhnutné na reštrukturalizáciu v roku 1996. Komisia v rozhodnutí 2002/377/ES preto poznamenala, že pomoc sa neobmedzovala na nevyhnutné minimum. Takýto výsledok posudzovania je potrebné potvrdiť aj v súvislosti s týmto rozhodnutím.

V.   ZÁVER

| (43) | Vzhľadom na uvedené je možné konštatovať, že pomoc poskytnutá NHW, po prvé, nespĺňa kritérium primeranosti a, po druhé, nebola spojená s uskutočniteľným reštrukturalizačným plánom, ktorý by podniku po ukončení reštrukturalizácie umožnil dosahovať konkurencieschopnosť vlastnými silami. Komisia preto dospela k záveru, že pomoc nespĺňa požiadavky usmernenia z roku 1994, a preto je nezlučiteľná so spoločným trhom, |
| --- | --- |

(43)

Vzhľadom na uvedené je možné konštatovať, že pomoc poskytnutá NHW, po prvé, nespĺňa kritérium primeranosti a, po druhé, nebola spojená s uskutočniteľným reštrukturalizačným plánom, ktorý by podniku po ukončení reštrukturalizácie umožnil dosahovať konkurencieschopnosť vlastnými silami. Komisia preto dospela k záveru, že pomoc nespĺňa požiadavky usmernenia z roku 1994, a preto je nezlučiteľná so spoločným trhom,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc vo výške 1 402 985 EUR, ktorú Nemecko poskytlo vo forme pôžičiek od Wagnisbeteiligungsgesellschaft (Združenie rizikového kapitálu) a Landesförderinstitut (Inštitút pre regionálny rozvoj) spoločnosti Neue Harzer Werke GmbH je nezlučiteľná so spoločným trhom.

Článok 2

1.   Nemecko prijme všetky opatrenia nevyhnutné na to, aby príjemca vrátil nezákonne získanú pomoc uvedenú v článku 1.

2.   Vrátenie pomoci sa uskutoční bez zbytočného odkladu a v súlade s vnútroštátnymi postupmi, pokiaľ tieto postupy umožňujú okamžitý a účinný výkon tohto rozhodnutia. Vrátenie pomoci bude obsahovať úroky odo dňa, keď bola nezákonná pomoc príjemcovi poskytnutá, až do dňa jej vrátenia. Úroky sa vypočítajú na základe referenčnej sadzby používanej pri výpočte grantového ekvivalentu regionálnej pomoci.

Článok 3

Nemecko informuje Komisiu do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia o opatreniach prijatých na dosiahnutie zosúladenia s týmto rozhodnutím.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 10. decembra 2003

Za Komisiu

Mario MONTI

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES C 301, 21.10.2000, s. 16, a Ú. v. ES C 32, 5.2.2002, s. 9.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 134, 22.5.2002, s. 51.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou 1

4

(5)  Gemeinschaftsaufgabe, Förderung der regionalen Wirtschaftsaufgabe, 26. Rahmenplan (Spoločné programy spolkovej vlády/spolkových krajín na zlepšenie regionálnych hospodárskych štruktúr, 26. rámcový plán).

5

Gemeinschaftsaufgabe, Förderung der regionalen Wirtschaftsaufgabe, 26. Rahmenplan

(6)  Investitionszulagengesetz (Zákon o investičných príplatkoch).

6

Investitionszulagengesetz

(7)  Wagnisbeteiligungsgesellschaft (Združenie rizikového kapitálu).

7

Wagnisbeteiligungsgesellschaft

(8)  Richtlinie zur Förderung von Konsolidierungsbeteiligungen im Mittelstand (Sachsen Anhalt) [Smernica o podpore konsolidačných účastí v malých a stredných podnikoch (Sasko-Anhaltsko)].

8

Richtlinie zur Förderung von Konsolidierungsbeteiligungen im Mittelstand (Sachsen Anhalt)

(9)  Landesförderinstitut (Inštitút pre regionálny rozvoj).

9

Landesförderinstitut

(10)  Konsolidierungsfonds des Landes Sachsen Anhalt (Konsolidačný fond spolkovej krajiny Sasko-Anhaltsko).

10

Konsolidierungsfonds des Landes Sachsen Anhalt

(11)  Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (Spolkový úrad pre osobitné úlohy podmienené zjednotením).

11

Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben

(12)  Ú. v. ES C 368, 23.12.1994, s. 12.

12

(13)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.

13

(14)  Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 30.

14

(15)  Pozri bod 3.2.3 usmernenia z roku 1994.

15

(16)  Ú. v. ES C 288, 9.10.1999, s. 2

16

(17)  Bod 3.2.4 usmernenia.

17

---

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 190/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 190/13

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 9. marca 2004

o úprave pomoci uplatnenej v Rakúsku v súvislosti s náhradou dane za energie na zemný plyn a elektrinu v rokoch 2002 a 2003

[oznámené pod číslom K(2004) 325]

(Iba nemecký text je autentický)

(Text s významom pre EHP)

(2005/565/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 88 ods. 2,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zúčastneným na zaujatie stanoviska podľa uvedených článkov (1) a po zohľadnení týchto stanovísk,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Dňa 8. októbra 2002 bol v Zbierke zákonov Rakúskej republiky uverejnený 158. spolkový zákon 2002, pričom v jeho článku 6 je stanovená zmena zákona o náhrade dane z energií z roku 1996. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 8. októbra 2002 bol v Zbierke zákonov Rakúskej republiky uverejnený 158. spolkový zákon 2002, pričom v jeho článku 6 je stanovená zmena zákona o náhrade dane z energií z roku 1996.

| (2) | Komisia oznámila Rakúsku listom z 30. apríla 2003 svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o EÚ z dôvodu štátnej pomoci obsiahnutej v týchto zákonoch. |
| --- | --- |

(2)

Komisia oznámila Rakúsku listom z 30. apríla 2003 svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o EÚ z dôvodu štátnej pomoci obsiahnutej v týchto zákonoch.

| (3) | Dňa 20. augusta 2003 bol v Zbierke zákonov Rakúskej republiky uverejnený spolkový zákon č. 71/2003, ktorého článok 54 bod 6 predlžuje platnosť zákona o náhrade dane z energií z roku 1996 v znení spolkového zákona č. 158/2002 do 31. decembra 2003. |
| --- | --- |

(3)

Dňa 20. augusta 2003 bol v Zbierke zákonov Rakúskej republiky uverejnený spolkový zákon č. 71/2003, ktorého článok 54 bod 6 predlžuje platnosť zákona o náhrade dane z energií z roku 1996 v znení spolkového zákona č. 158/2002 do 31. decembra 2003.

| (4) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (2). Komisia vyzvala všetkých ostatných zúčastnených, aby sa vyjadrili k predmetnej pomoci. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (2). Komisia vyzvala všetkých ostatných zúčastnených, aby sa vyjadrili k predmetnej pomoci.

| (5) | Listom zo 4. júla 2003, ktorý bol v ten istý deň zaregistrovaný Komisiou (A/34759), sa Rakúsko vyjadrilo k začatiu konania. |
| --- | --- |

(5)

Listom zo 4. júla 2003, ktorý bol v ten istý deň zaregistrovaný Komisiou (A/34759), sa Rakúsko vyjadrilo k začatiu konania.

| (6) | Komisii bolo 12. augusta 2003 doručené stanovisko Zväzu rakúskeho priemyslu, 18. augusta 2003 stanovisko spoločnosti Stahl- und Walzwerk Marienhütte GmbH a 14. augusta 2003 stanovisko spoločnosti Jungbunzlauer Ges.m.b.H. Stanovisko Spolkovej komory práce Rakúska bolo stiahnuté listom z 21. novembra 2003. |
| --- | --- |

(6)

Komisii bolo 12. augusta 2003 doručené stanovisko Zväzu rakúskeho priemyslu, 18. augusta 2003 stanovisko spoločnosti Stahl- und Walzwerk Marienhütte GmbH a 14. augusta 2003 stanovisko spoločnosti Jungbunzlauer Ges.m.b.H. Stanovisko Spolkovej komory práce Rakúska bolo stiahnuté listom z 21. novembra 2003.

| (7) | Všetky stanoviská boli doručené v stanovenej lehote (3). Komisia postúpila stanoviská Rakúsku, ktoré sa k nim však nevyjadrilo. |
| --- | --- |

(7)

Všetky stanoviská boli doručené v stanovenej lehote (3). Komisia postúpila stanoviská Rakúsku, ktoré sa k nim však nevyjadrilo.

| (8) | Listom z 5. decembra 2003, ktorý bol evidovaný Komisiou 8. decembra 2003 (A/38575), Rakúsko sprostredkovalo ďalšie informácie k uplatňovaniu zákona o náhrade dane z energií v rokoch 2002 a 2003. |
| --- | --- |

(8)

Listom z 5. decembra 2003, ktorý bol evidovaný Komisiou 8. decembra 2003 (A/38575), Rakúsko sprostredkovalo ďalšie informácie k uplatňovaniu zákona o náhrade dane z energií v rokoch 2002 a 2003.

II.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

| (9) | Podľa zákona o dani z elektriny a zákona o dani zo zemného plynu, ktoré boli vydané 1. júna 1996, sa daň z elektriny, resp. zemného plynu vyberá na dodávku elektrickej energie a zemného plynu, okrem dodávok pre elektrárenské, resp. plynárenské spoločnosti a iných priekupníkov, spotreby elektrickej energie a zemného plynu elektrárenskými, resp. plynárenskými spoločnosťami a spotreby vlastnej vyrobenej alebo do daňovej oblasti dodanej elektrickej energie, resp. zemného plynu. |
| --- | --- |

(9)

Podľa zákona o dani z elektriny a zákona o dani zo zemného plynu, ktoré boli vydané 1. júna 1996, sa daň z elektriny, resp. zemného plynu vyberá na dodávku elektrickej energie a zemného plynu, okrem dodávok pre elektrárenské, resp. plynárenské spoločnosti a iných priekupníkov, spotreby elektrickej energie a zemného plynu elektrárenskými, resp. plynárenskými spoločnosťami a spotreby vlastnej vyrobenej alebo do daňovej oblasti dodanej elektrickej energie, resp. zemného plynu.

| (10) | Daňovým dlžníkom je spravidla dodávateľ elektrickej energie alebo zemného plynu. Odberateľ dodávky energie zaplatí daňovému dlžníkovi ďalej zúčtovanú daň z energie. Dodávateľská spoločnosť musí vykázať nezaplatenú sumu dane z energie pripadajúcu na príslušného odberateľa dodávky najneskôr v ročnom vyúčtovaní. |
| --- | --- |

(10)

Daňovým dlžníkom je spravidla dodávateľ elektrickej energie alebo zemného plynu. Odberateľ dodávky energie zaplatí daňovému dlžníkovi ďalej zúčtovanú daň z energie. Dodávateľská spoločnosť musí vykázať nezaplatenú sumu dane z energie pripadajúcu na príslušného odberateľa dodávky najneskôr v ročnom vyúčtovaní.

| (11) | Výška dane z elektrickej energie predstavuje počas preverovaného obdobia 0,015 EUR/kWh. Výška dane zo zemného plynu predstavuje 0,0436 EUR na m3. |
| --- | --- |

(11)

Výška dane z elektrickej energie predstavuje počas preverovaného obdobia 0,015 EUR/kWh. Výška dane zo zemného plynu predstavuje 0,0436 EUR na m3.

| (12) | V nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskych spoločenstiev v prípade C-143/99, (ďalej len „rozsudok Adria-Wien“) v rámci konania o predbežnom rozhodnutí (4) zmenilo Rakúsko zákon o náhrade dane z energií z roku 1996 spolkovým zákonom č. 158/2002, ktorý v článku 6 ustanovuje, že od 1. januára 2002 majú všetky podniky nárok na náhradu dane z energie na zemný plyn a elektrickú energiu, ak tieto odvody prekročia spolu 0,35 % netto hodnoty produkcie. Netto hodnota produkcie je definovaná ako rozdiel medzi obratmi v zmysle článku 1 ods. 1 body 1 a 2 zákona o dani z obratu z roku 1994 a obratmi v zmysle článku 1 ods. 1 body 1 a 2, poskytnutými spoločnosti. V zákone o dani z obratu z roku 1994 sa takéto obraty definujú ako dodávky a iné služby, ktoré vykonáva spoločnosť v tuzemsku za odplatu. Zákon zahŕňa vlastnú spotrebu energie, ale vylučuje dovozy. Prvých 363 EUR sa nenahrádza. |
| --- | --- |

(12)

V nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskych spoločenstiev v prípade C-143/99, (ďalej len „rozsudok Adria-Wien“) v rámci konania o predbežnom rozhodnutí (4) zmenilo Rakúsko zákon o náhrade dane z energií z roku 1996 spolkovým zákonom č. 158/2002, ktorý v článku 6 ustanovuje, že od 1. januára 2002 majú všetky podniky nárok na náhradu dane z energie na zemný plyn a elektrickú energiu, ak tieto odvody prekročia spolu 0,35 % netto hodnoty produkcie. Netto hodnota produkcie je definovaná ako rozdiel medzi obratmi v zmysle článku 1 ods. 1 body 1 a 2 zákona o dani z obratu z roku 1994 a obratmi v zmysle článku 1 ods. 1 body 1 a 2, poskytnutými spoločnosti. V zákone o dani z obratu z roku 1994 sa takéto obraty definujú ako dodávky a iné služby, ktoré vykonáva spoločnosť v tuzemsku za odplatu. Zákon zahŕňa vlastnú spotrebu energie, ale vylučuje dovozy. Prvých 363 EUR sa nenahrádza.

| (13) | Náhrada odvodov platí na obdobie od 1. januára 2002 do 31. decembra 2003. |
| --- | --- |

(13)

Náhrada odvodov platí na obdobie od 1. januára 2002 do 31. decembra 2003.

| (14) | Vyplatené odplaty dosahujú cca 330 mil. EUR/rok. |
| --- | --- |

(14)

Vyplatené odplaty dosahujú cca 330 mil. EUR/rok.

| (15) | Komisia začala konanie, pretože sa vyskytli pochybnosti o charaktere opatrenia pomoci a zlučiteľnosti predpokladanej pomoci. Podľa názoru Komisie zvýhodňoval systém náhrady odvodov de facto energeticky náročné spoločnosti, a teda bol selektívny. Komisia pochybovala o tom, že predpokladaná pomoc je zlučiteľná s rámcom Spoločenstva pre štátnu pomoc na ochranu životného prostredia (5). |
| --- | --- |

(15)

Komisia začala konanie, pretože sa vyskytli pochybnosti o charaktere opatrenia pomoci a zlučiteľnosti predpokladanej pomoci. Podľa názoru Komisie zvýhodňoval systém náhrady odvodov de facto energeticky náročné spoločnosti, a teda bol selektívny. Komisia pochybovala o tom, že predpokladaná pomoc je zlučiteľná s rámcom Spoločenstva pre štátnu pomoc na ochranu životného prostredia (5).

III.   STANOVISKÁ ZÚČASTNENÝCH STRÁN

| (16) | Podľa názoru Zväzu rakúskeho priemyslu nie je opatrenie selektívne, takže nepredstavuje štátnu pomoc. Rakúsko uplatňovalo v praxi rozsudok Súdneho dvora Adria-Wien, na základe ktorého národné opatrenia, ktoré ustanovujú náhradu dane z energie na zemný plyn a elektrickú energiu, nie sú štátnou pomocou, „ak sa poskytujú všetkým spoločnostiam v tuzemsku nezávisle od predmetu ich činnosti“. Ústavný súdny dvor Rakúska formuloval text odôvodnenia druhej otázky predloženej Európskemu súdnemu dvoru v tom zmysle, že by sa Rakúsko mohlo dostať do situácie rozšírenia náhrady odvodov za energiu na všetky spoločnosti. Súdny dvor si bol teda plne vedomý funkcie úpravy o náhrade a určite zohľadnil možné právne dôsledky v Rakúsku. Podstatná je teda len otázka, „či sa vzhľadom na zvýhodnenie uplatňuje odlišný prístup“. |
| --- | --- |

(16)

Podľa názoru Zväzu rakúskeho priemyslu nie je opatrenie selektívne, takže nepredstavuje štátnu pomoc. Rakúsko uplatňovalo v praxi rozsudok Súdneho dvora Adria-Wien, na základe ktorého národné opatrenia, ktoré ustanovujú náhradu dane z energie na zemný plyn a elektrickú energiu, nie sú štátnou pomocou, „ak sa poskytujú všetkým spoločnostiam v tuzemsku nezávisle od predmetu ich činnosti“. Ústavný súdny dvor Rakúska formuloval text odôvodnenia druhej otázky predloženej Európskemu súdnemu dvoru v tom zmysle, že by sa Rakúsko mohlo dostať do situácie rozšírenia náhrady odvodov za energiu na všetky spoločnosti. Súdny dvor si bol teda plne vedomý funkcie úpravy o náhrade a určite zohľadnil možné právne dôsledky v Rakúsku. Podstatná je teda len otázka, „či sa vzhľadom na zvýhodnenie uplatňuje odlišný prístup“.

| (17) | Zväz rakúskeho priemyslu zastáva názor, že opatrenie de facto nie je selektívne. Počet zvýhodnených spoločnosti by sa mal pohybovať okolo 2 500 až 3 000, zastúpené sú prierezovo vo všetkých oblastiach hospodárstva a tvoria ich spoločnosti rôznych veľkostí. |
| --- | --- |

(17)

Zväz rakúskeho priemyslu zastáva názor, že opatrenie de facto nie je selektívne. Počet zvýhodnených spoločnosti by sa mal pohybovať okolo 2 500 až 3 000, zastúpené sú prierezovo vo všetkých oblastiach hospodárstva a tvoria ich spoločnosti rôznych veľkostí.

| (18) | Okrem toho nie je opatrenie zamerané len na spoločnosti s veľkou spotrebou energie. Náhrada odvodov sa vypočíta na základe netto hodnoty produkcie. Táto hodnota je vraj závislá od hospodárskej situácie spoločnosti. Straty alebo veľké investície vedú k nižšej netto hodnote produkcie. V takých prípadoch by aj spoločnosti s nižšou spotrebou energie dostávali náhradu odvodov za energiu. Ak sa zohľadní dlhšie časové obdobie, nejde vždy o ten istý okruh zvýhodnených. |
| --- | --- |

(18)

Okrem toho nie je opatrenie zamerané len na spoločnosti s veľkou spotrebou energie. Náhrada odvodov sa vypočíta na základe netto hodnoty produkcie. Táto hodnota je vraj závislá od hospodárskej situácie spoločnosti. Straty alebo veľké investície vedú k nižšej netto hodnote produkcie. V takých prípadoch by aj spoločnosti s nižšou spotrebou energie dostávali náhradu odvodov za energiu. Ak sa zohľadní dlhšie časové obdobie, nejde vždy o ten istý okruh zvýhodnených.

| (19) | Podľa názoru Zväzu rakúskeho priemyslu sa nezhodujú so skutočnosťou porovnania Komisie s inými prípadmi, v ktorých opatrenie síce podľa právneho textu nebolo selektívne, ale de facto selektívne bolo. V opísaných prípadoch išlo z hľadiska cieľa podpory o veľké priemyselné spoločnosti a čiastočne dokonca o konkrétnu spoločnosť. Rakúske opatrenie však na rozdiel od toho neobmedzuje okruh zvýhodnených, ani podľa veľkosti spoločnosti, ani odvetvia, činnosti či investičnej sumy. |
| --- | --- |

(19)

Podľa názoru Zväzu rakúskeho priemyslu sa nezhodujú so skutočnosťou porovnania Komisie s inými prípadmi, v ktorých opatrenie síce podľa právneho textu nebolo selektívne, ale de facto selektívne bolo. V opísaných prípadoch išlo z hľadiska cieľa podpory o veľké priemyselné spoločnosti a čiastočne dokonca o konkrétnu spoločnosť. Rakúske opatrenie však na rozdiel od toho neobmedzuje okruh zvýhodnených, ani podľa veľkosti spoločnosti, ani odvetvia, činnosti či investičnej sumy.

| (20) | Zväz rakúskeho priemyslu v súvislosti so zlučiteľnosťou konštatuje, že dodržanie minimálnych sadzieb, tak ako je to stanovené v smernici Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 k reštrukturalizácii predpisov rámca Spoločenstva o zdanení produktov energie a elektrickej energie (6) (ďalej len „smernica o zdanení energií“), treba považovať za podstatnú časť dane. |
| --- | --- |

(20)

Zväz rakúskeho priemyslu v súvislosti so zlučiteľnosťou konštatuje, že dodržanie minimálnych sadzieb, tak ako je to stanovené v smernici Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 k reštrukturalizácii predpisov rámca Spoločenstva o zdanení produktov energie a elektrickej energie (6) (ďalej len „smernica o zdanení energií“), treba považovať za podstatnú časť dane.

| (21) | Spoločnosť Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H opisuje hospodársky kontext zdanenia energií osobitne pre oceľ a uvádza, že uplatnenie regulárnych sadzieb dane na energie na energeticky náročné spoločnosti by malo za následok bezprostredné zastavenie produkcie v Rakúsku. |
| --- | --- |

(21)

Spoločnosť Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H opisuje hospodársky kontext zdanenia energií osobitne pre oceľ a uvádza, že uplatnenie regulárnych sadzieb dane na energie na energeticky náročné spoločnosti by malo za následok bezprostredné zastavenie produkcie v Rakúsku.

| (22) | Nápravný mechanizmus pre energeticky náročné spoločnosti nemá negatívny dosah na riadiaci efekt systému zdaňovania energie. Náklady na energiu samotné sú dostatočným podnetom na uskutočnenie možných substitučných opatrení a daň z energie neprináša žiadne dodatočné efekty. Toto treba zohľadniť pri preverovaní, či je opatrenie vzhľadom na charakter systému daní oprávnené. |
| --- | --- |

(22)

Nápravný mechanizmus pre energeticky náročné spoločnosti nemá negatívny dosah na riadiaci efekt systému zdaňovania energie. Náklady na energiu samotné sú dostatočným podnetom na uskutočnenie možných substitučných opatrení a daň z energie neprináša žiadne dodatočné efekty. Toto treba zohľadniť pri preverovaní, či je opatrenie vzhľadom na charakter systému daní oprávnené.

| (23) | Súdny dvor Európskych spoločenstiev sa v prípade C-143/99 očividne chcel vyjadriť aj k rozlišovaniu medzi energeticky intenzívnymi spoločnosťami a ostatnými spoločnosťami. V opačnom prípade by neodpovedal na druhú otázku predloženú Ústavným súdnym dvorom Rakúska, pretože táto otázka nie je relevantná pre rozhodovanie v prípade prejednávanom pred rakúskym súdom. |
| --- | --- |

(23)

Súdny dvor Európskych spoločenstiev sa v prípade C-143/99 očividne chcel vyjadriť aj k rozlišovaniu medzi energeticky intenzívnymi spoločnosťami a ostatnými spoločnosťami. V opačnom prípade by neodpovedal na druhú otázku predloženú Ústavným súdnym dvorom Rakúska, pretože táto otázka nie je relevantná pre rozhodovanie v prípade prejednávanom pred rakúskym súdom.

| (24) | Aj keby bolo opatrenie zaradené ako štátna pomoc, Komisia musí rešpektovať oprávnené očakávania príslušných spoločností. Tieto spoločnosti by sa mohli oprieť o zákon, ktorý bol v Rakúsku výslovne vydaný na výkon rozsudku Adria-Wien. Nemožno požadovať od spoločností, aby sa zaoberali otázkami európskeho práva podrobnejšie ako bona fide zákonodarca. Okrem toho vzbudil Súdny dvor ako európsky orgán oprávnené očakávania tým, že odpovedal na druhú otázku predloženú Ústavným súdnym dvorom Rakúska. |
| --- | --- |

(24)

Aj keby bolo opatrenie zaradené ako štátna pomoc, Komisia musí rešpektovať oprávnené očakávania príslušných spoločností. Tieto spoločnosti by sa mohli oprieť o zákon, ktorý bol v Rakúsku výslovne vydaný na výkon rozsudku Adria-Wien. Nemožno požadovať od spoločností, aby sa zaoberali otázkami európskeho práva podrobnejšie ako bona fide zákonodarca. Okrem toho vzbudil Súdny dvor ako európsky orgán oprávnené očakávania tým, že odpovedal na druhú otázku predloženú Ústavným súdnym dvorom Rakúska.

| (25) | Spoločnosť Jungbunzlauer GmbH vo svojom stanovisku uvádza, že náhrada dane z energie nie je pomocou v zmysle priamej peňažnej platby štátu. Hospodárske zaťaženie v dôsledku zdaňovania energií by sa malo týkať koncového spotrebiteľa energie. Na dosiahnutie takého stavu disponuje zákonodarca viacerými možnosťami. V snahe zjednodušiť administratívnu náročnosť vyrubuje sa dodávateľovi energie daň. Spoločnosti by daň zaplatili spoločne s cenou energií dodávateľovi energií a potom by im štát uhradil preplatok. Na základe tejto štruktúry sa koncipoval zákon o náhrade dane z energií formou náhrady. Zákonodarca sa mohol rozhodnúť aj pre tú možnosť, vyrubiť daň z energií priamo koncovému spotrebiteľovi. V takom prípade by sa náhrada stala zbytočnou. |
| --- | --- |

(25)

Spoločnosť Jungbunzlauer GmbH vo svojom stanovisku uvádza, že náhrada dane z energie nie je pomocou v zmysle priamej peňažnej platby štátu. Hospodárske zaťaženie v dôsledku zdaňovania energií by sa malo týkať koncového spotrebiteľa energie. Na dosiahnutie takého stavu disponuje zákonodarca viacerými možnosťami. V snahe zjednodušiť administratívnu náročnosť vyrubuje sa dodávateľovi energie daň. Spoločnosti by daň zaplatili spoločne s cenou energií dodávateľovi energií a potom by im štát uhradil preplatok. Na základe tejto štruktúry sa koncipoval zákon o náhrade dane z energií formou náhrady. Zákonodarca sa mohol rozhodnúť aj pre tú možnosť, vyrubiť daň z energií priamo koncovému spotrebiteľovi. V takom prípade by sa náhrada stala zbytočnou.

| (26) | Národný zákonodarca sa môže slobodne rozhodnúť, či obmedzí daňové zaťaženie. Horná hranica stanovená sumou 0,35 % netto hodnoty produkcie nie je relevantná pod aspektmi legislatívy o pomoci, ale stanovuje daňové zaťaženie energií v komerčnom využití na 0,35 % netto hodnoty produkcie. Toto platí aj pre plánované minimálne zaťaženie vo výške 363 EUR. |
| --- | --- |

(26)

Národný zákonodarca sa môže slobodne rozhodnúť, či obmedzí daňové zaťaženie. Horná hranica stanovená sumou 0,35 % netto hodnoty produkcie nie je relevantná pod aspektmi legislatívy o pomoci, ale stanovuje daňové zaťaženie energií v komerčnom využití na 0,35 % netto hodnoty produkcie. Toto platí aj pre plánované minimálne zaťaženie vo výške 363 EUR.

| (27) | Európsky súdny dvor rozhodol vo svojom rozsudku Adria-Wien o rakúskom opatrení ako celku. Ak toto nebol jeho zámer, bol by sa Súdny dvor najprv spýtal, či je náhrada za zdaňovanie energií per se selektívna a potom by sa zaoberal tým, či vylúčenie spoločnosti poskytujúcich služby v rámci náhrady energie má za následok selektivitu. Ďalej bolo v bode 36 rozsudku objasnené, že rakúske opatrenie, ktoré bolo Súdnemu dvoru známe v plnom rozsahu, nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(27)

Európsky súdny dvor rozhodol vo svojom rozsudku Adria-Wien o rakúskom opatrení ako celku. Ak toto nebol jeho zámer, bol by sa Súdny dvor najprv spýtal, či je náhrada za zdaňovanie energií per se selektívna a potom by sa zaoberal tým, či vylúčenie spoločnosti poskytujúcich služby v rámci náhrady energie má za následok selektivitu. Ďalej bolo v bode 36 rozsudku objasnené, že rakúske opatrenie, ktoré bolo Súdnemu dvoru známe v plnom rozsahu, nepredstavuje štátnu pomoc.

| (28) | Opatrenie nie je selektívne, ale ide o všeobecné hospodárske opatrenie. Tento názor zastával aj generálny prokurátor v prípade C-143/99. |
| --- | --- |

(28)

Opatrenie nie je selektívne, ale ide o všeobecné hospodárske opatrenie. Tento názor zastával aj generálny prokurátor v prípade C-143/99.

| (29) | Opatrenie neskresľuje súťaž a neobmedzuje obchod. |
| --- | --- |

(29)

Opatrenie neskresľuje súťaž a neobmedzuje obchod.

| (30) | Podobné opatrenia existujú aj v iných členských štátoch. Okrem toho smernica o zdanení výrobkov z energie stanovuje taktiež daňové úľavy a náhrady pre spoločnosti, aby sa chránili investície a pracovné miesta. |
| --- | --- |

(30)

Podobné opatrenia existujú aj v iných členských štátoch. Okrem toho smernica o zdanení výrobkov z energie stanovuje taktiež daňové úľavy a náhrady pre spoločnosti, aby sa chránili investície a pracovné miesta.

IV.   STANOVISKO RAKÚSKA

| (31) | Listom zo 4. júla 2003, ktorý bol doručený Komisii 4. júla 2003, Rakúsko potvrdilo svoj názor, že náhrada dane z energií je všeobecným opatrením. Druhou predloženou otázkou objasnil Ústavný súdny dvor Rakúska aj svoj motív, to znamená, ak je pôvodné opatrenie štátnou pomocou, môže Ústavný súd zrušiť obmedzenie na spoločnosti, ktorých ťažisko spočíva vo výrobe materiálnych hospodárskych prostriedkov. Ústavný súdny dvor Rakúska chcel vedieť, či by zrušením obmedzenia došlo ku vzniku alebo k rozšíreniu protiprávnej štátnej pomoci. Európsky súdny dvor si bol vedomý toho, že v správe spravodajcu Watheleta je uvedené, že Ústavný súdny dvor vychádza z toho, že v prípade zrušenia obmedzenia...je rozšírenie na všetky spoločnosti prípustné len vtedy, keď to nepredstavuje novú pomoc, ktorú treba vopred notifikovať. V opačnom prípade by druhá predložená otázka bola čisto teoretická a Európsky súdny dvor ju mal zamietnuť. |
| --- | --- |

(31)

Listom zo 4. júla 2003, ktorý bol doručený Komisii 4. júla 2003, Rakúsko potvrdilo svoj názor, že náhrada dane z energií je všeobecným opatrením. Druhou predloženou otázkou objasnil Ústavný súdny dvor Rakúska aj svoj motív, to znamená, ak je pôvodné opatrenie štátnou pomocou, môže Ústavný súd zrušiť obmedzenie na spoločnosti, ktorých ťažisko spočíva vo výrobe materiálnych hospodárskych prostriedkov. Ústavný súdny dvor Rakúska chcel vedieť, či by zrušením obmedzenia došlo ku vzniku alebo k rozšíreniu protiprávnej štátnej pomoci. Európsky súdny dvor si bol vedomý toho, že v správe spravodajcu Watheleta je uvedené, že Ústavný súdny dvor vychádza z toho, že v prípade zrušenia obmedzenia...je rozšírenie na všetky spoločnosti prípustné len vtedy, keď to nepredstavuje novú pomoc, ktorú treba vopred notifikovať. V opačnom prípade by druhá predložená otázka bola čisto teoretická a Európsky súdny dvor ju mal zamietnuť.

| (32) | Ústavný súdny dvor Rakúska preto zrušil len obmedzenie na pôvodný okruh osôb oprávnených dostávať náhradu, a nie na celý zákon o náhrade dane z energií. |
| --- | --- |

(32)

Ústavný súdny dvor Rakúska preto zrušil len obmedzenie na pôvodný okruh osôb oprávnených dostávať náhradu, a nie na celý zákon o náhrade dane z energií.

| (33) | Na tomto pozadí nemožno argumentovať, že Európsky súdny dvor nebol alebo bol nesprávne informovaný o štruktúre rakúskeho opatrenia. Dokonca Súdny dvor v bode 7 rozsudku správne opísal rakúsky systém a v bode 36 odpovedal na druhú otázku, že „národné opatrenia, ako tie vo východiskovom konaní nepredstavujú štátnu pomoc“. |
| --- | --- |

(33)

Na tomto pozadí nemožno argumentovať, že Európsky súdny dvor nebol alebo bol nesprávne informovaný o štruktúre rakúskeho opatrenia. Dokonca Súdny dvor v bode 7 rozsudku správne opísal rakúsky systém a v bode 36 odpovedal na druhú otázku, že „národné opatrenia, ako tie vo východiskovom konaní nepredstavujú štátnu pomoc“.

| (34) | Listom z 5. decembra 2003 oznámilo Rakúsko Komisii, že ministerstvo financií navrhne rakúskemu parlamentu spätne zmeniť náhradu dane z energií za elektrickú energiu a zemný plyn pre obe skupiny oprávnených osôb. |
| --- | --- |

(34)

Listom z 5. decembra 2003 oznámilo Rakúsko Komisii, že ministerstvo financií navrhne rakúskemu parlamentu spätne zmeniť náhradu dane z energií za elektrickú energiu a zemný plyn pre obe skupiny oprávnených osôb.

| (35) | Spoločnosti, na ktoré nebolo možné do 31. decembra 2001 uplatniť zákon o náhrade dane z energií, budú mať nárok na 100 percentnú náhradu daní za odvody, ktoré prekročia 0,35 % ich netto hodnoty produkcie v roku 2002. V roku 2003 budú tieto spoločnosti platiť 20 % národných daňových sadzieb na zemný plyn a elektrinu. Toto minimálne zaťaženie rešpektuje minimálne daňové sadzby „smernice o zdaňovaní energií“, ktorá nadobúda účinnosť 1. januára 2004. Podľa smernice sa pohybuje minimálna daňová suma v pomere k národnej dani na hodnote približne 3,3 % za elektrinu a cca 14 % za zemný plyn. |
| --- | --- |

(35)

Spoločnosti, na ktoré nebolo možné do 31. decembra 2001 uplatniť zákon o náhrade dane z energií, budú mať nárok na 100 percentnú náhradu daní za odvody, ktoré prekročia 0,35 % ich netto hodnoty produkcie v roku 2002. V roku 2003 budú tieto spoločnosti platiť 20 % národných daňových sadzieb na zemný plyn a elektrinu. Toto minimálne zaťaženie rešpektuje minimálne daňové sadzby „smernice o zdaňovaní energií“, ktorá nadobúda účinnosť 1. januára 2004. Podľa smernice sa pohybuje minimálna daňová suma v pomere k národnej dani na hodnote približne 3,3 % za elektrinu a cca 14 % za zemný plyn.

| (36) | Spoločnosti, na ktoré bolo možné uplatniť zákon o náhrade dane z energií pred 31. decembrom 2001, zaplatia v rokoch 2002 a 2003 120 % minimálnych daňových súm za zemný plyn a elektrinu tak, ako je stanovené v prílohe I tabuľke C smernice o zdaňovaní energií („120 % ustanovenie“). Zaťaženie 120 % minimálnych daňových súm na zemný plyn a elektrinu zodpovedá štatisticky priemernému daňovému zaťaženiu spoločností podľa smernice o zdaňovaní energií, vrátane zdaňovania elektriny, zemného plynu a uhlia. 120 % ustanovenie povedie k dodatočnému daňovému zaťaženiu vo výške cca 10 až 15 % súčasného netto objemu dane. Dodatočné zaťaženie nie je také vysoké, pretože väčšina príslušných spoločností podľa platných pravidiel už platí podstatne viac ako uvedených 120 %. Ale spoločnosti, u ktorých povedie 120 % ustanovenie k zvýšeniu daňového zaťaženia, budú v priemere platiť zhruba o 50 % viac ako doteraz, niektoré dokonca podstatne viac. |
| --- | --- |

(36)

Spoločnosti, na ktoré bolo možné uplatniť zákon o náhrade dane z energií pred 31. decembrom 2001, zaplatia v rokoch 2002 a 2003 120 % minimálnych daňových súm za zemný plyn a elektrinu tak, ako je stanovené v prílohe I tabuľke C smernice o zdaňovaní energií („120 % ustanovenie“). Zaťaženie 120 % minimálnych daňových súm na zemný plyn a elektrinu zodpovedá štatisticky priemernému daňovému zaťaženiu spoločností podľa smernice o zdaňovaní energií, vrátane zdaňovania elektriny, zemného plynu a uhlia. 120 % ustanovenie povedie k dodatočnému daňovému zaťaženiu vo výške cca 10 až 15 % súčasného netto objemu dane. Dodatočné zaťaženie nie je také vysoké, pretože väčšina príslušných spoločností podľa platných pravidiel už platí podstatne viac ako uvedených 120 %. Ale spoločnosti, u ktorých povedie 120 % ustanovenie k zvýšeniu daňového zaťaženia, budú v priemere platiť zhruba o 50 % viac ako doteraz, niektoré dokonca podstatne viac.

| (37) | Rakúsko oznámilo Komisii, že všetky bežné platby boli zastavené bezprostredne po začatí formálneho kontrolného konania. Rakúsko však nemohlo poskytnúť žiadne údaje o počte spoločností, ktoré musia vrátiť časť už vyplatenej náhrady, ani údaje o príslušných sumách. Rakúsko potvrdilo, že na všetky spätné platby sa uplatnia referenčné úrokové sadzby EÚ. |
| --- | --- |

(37)

Rakúsko oznámilo Komisii, že všetky bežné platby boli zastavené bezprostredne po začatí formálneho kontrolného konania. Rakúsko však nemohlo poskytnúť žiadne údaje o počte spoločností, ktoré musia vrátiť časť už vyplatenej náhrady, ani údaje o príslušných sumách. Rakúsko potvrdilo, že na všetky spätné platby sa uplatnia referenčné úrokové sadzby EÚ.

V.   POSÚDENIE POMOCI

| (38) | Hoci sa začaté konanie vzťahuje na ustanovenia 158. spolkového zákona 2002, ktoré mohli byť uplatnené v roku 2002, podľa názoru Komisie je odôvodnené preveriť aj rok 2003, bez mimoriadneho rozhodnutia o rozšírení formálneho kontrolného konania na toto obdobie. Komisia konštatuje, že 71. spolkový zákon 2003 ponecháva ustanovenia, ktoré zaviedol spolkový zákon č. 158/2002, úplne nezmenené. Takže ustanovenia platné v rokoch 2002 a 2003 sa zhodujú. Komisia preto zastáva názor, že zúčastnené strany mali možnosť vyjadriť sa ku všetkým aspektom, ktoré sú relevantné na posúdenie úpravy. |
| --- | --- |

(38)

Hoci sa začaté konanie vzťahuje na ustanovenia 158. spolkového zákona 2002, ktoré mohli byť uplatnené v roku 2002, podľa názoru Komisie je odôvodnené preveriť aj rok 2003, bez mimoriadneho rozhodnutia o rozšírení formálneho kontrolného konania na toto obdobie. Komisia konštatuje, že 71. spolkový zákon 2003 ponecháva ustanovenia, ktoré zaviedol spolkový zákon č. 158/2002, úplne nezmenené. Takže ustanovenia platné v rokoch 2002 a 2003 sa zhodujú. Komisia preto zastáva názor, že zúčastnené strany mali možnosť vyjadriť sa ku všetkým aspektom, ktoré sú relevantné na posúdenie úpravy.

| (39) | Predĺženie lehoty uviedlo Rakúsko do platnosti po rozhodnutí Komisie o začatí formálneho kontrolného konania. To je porovnateľné so situáciou, pri ktorej členský štát zmení právne predpisy, ktoré sú predmetom konania o porušení zmluvy, ale touto zmenou neodstráni všetky predpokladané porušenia a skutkové podstaty, tak ako boli opísané v zdôvodnenom stanovisku, ostanú po sprostredkovaní tohto stanoviska zachované. V takých prípadoch povoľuje súd Komisii pokračovať v konaní a prispôsobiť jej závery zmeneným okolnostiam (7). |
| --- | --- |

(39)

Predĺženie lehoty uviedlo Rakúsko do platnosti po rozhodnutí Komisie o začatí formálneho kontrolného konania. To je porovnateľné so situáciou, pri ktorej členský štát zmení právne predpisy, ktoré sú predmetom konania o porušení zmluvy, ale touto zmenou neodstráni všetky predpokladané porušenia a skutkové podstaty, tak ako boli opísané v zdôvodnenom stanovisku, ostanú po sprostredkovaní tohto stanoviska zachované. V takých prípadoch povoľuje súd Komisii pokračovať v konaní a prispôsobiť jej závery zmeneným okolnostiam (7).

| (40) | Vo svojom liste z 5. decembra 2003 sa Rakúsko výslovne odvolávalo na obdobie od 1. januára 2002 do 31. decembra 2003, a tým uplatnilo svoje práva na obhajobu vo vzťahu k celému obdobiu. |
| --- | --- |

(40)

Vo svojom liste z 5. decembra 2003 sa Rakúsko výslovne odvolávalo na obdobie od 1. januára 2002 do 31. decembra 2003, a tým uplatnilo svoje práva na obhajobu vo vzťahu k celému obdobiu.

| (41) | V praxi sa aj tretie osoby mohli vyjadriť k uplatňovaniu úpravy, a to tak za rok 2002, ako aj za rok 2003. Zväz rakúskeho priemyslu síce predložil svoje písomné stanovisko k náhrade dane z energií v roku 2002 dňa 12. augusta, t. j. pred uverejnením spolkového zákona č. 71/2003 o predĺžení náhrady dane z energie. Následne bol Zväz zastúpený na viacerých rokovaniach medzi Komisiou a rakúskou vládou a vyjadril sa pri tejto príležitosti aj k roku 2003. Právo Zväzu na vyjadrenie tým bolo rešpektované. |
| --- | --- |

(41)

V praxi sa aj tretie osoby mohli vyjadriť k uplatňovaniu úpravy, a to tak za rok 2002, ako aj za rok 2003. Zväz rakúskeho priemyslu síce predložil svoje písomné stanovisko k náhrade dane z energií v roku 2002 dňa 12. augusta, t. j. pred uverejnením spolkového zákona č. 71/2003 o predĺžení náhrady dane z energie. Následne bol Zväz zastúpený na viacerých rokovaniach medzi Komisiou a rakúskou vládou a vyjadril sa pri tejto príležitosti aj k roku 2003. Právo Zväzu na vyjadrenie tým bolo rešpektované.

| (42) | V stanovisku spoločnosti Jungbunzlauer GmbH zo 14. augusta 2003 je opis spoločnosti a konštatovanie, že údaje o skutkovej podstate sa vzťahujú „najmä (aj) na rok 2002“. Spoločnosť sa vyjadrila k existencii pomoci a uviedla argumenty, ktoré sú v podstate nezávislé od roku uplatňovania. Právo na vyjadrenie tým bolo rešpektované. |
| --- | --- |

(42)

V stanovisku spoločnosti Jungbunzlauer GmbH zo 14. augusta 2003 je opis spoločnosti a konštatovanie, že údaje o skutkovej podstate sa vzťahujú „najmä (aj) na rok 2002“. Spoločnosť sa vyjadrila k existencii pomoci a uviedla argumenty, ktoré sú v podstate nezávislé od roku uplatňovania. Právo na vyjadrenie tým bolo rešpektované.

| (43) | Spoločnosť Marienhütte GmbH zaujala stanovisko k začatiu konania 18. augusta, teda taktiež pred zverejnením spolkového zákona č. 71/2003. Pripomienky sú rovnako v podstate nezávislé od roku aplikácie ustanovení o náhrade dane z energií. Právo na vyjadrenie tým bolo rešpektované. |
| --- | --- |

(43)

Spoločnosť Marienhütte GmbH zaujala stanovisko k začatiu konania 18. augusta, teda taktiež pred zverejnením spolkového zákona č. 71/2003. Pripomienky sú rovnako v podstate nezávislé od roku aplikácie ustanovení o náhrade dane z energií. Právo na vyjadrenie tým bolo rešpektované.

| (44) | Komisii neboli doručené žiadne oneskorené stanoviská, rovnako nebola podaná žiadosť o predloženie stanoviska po uplynutí lehoty stanovenej v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(44)

Komisii neboli doručené žiadne oneskorené stanoviská, rovnako nebola podaná žiadosť o predloženie stanoviska po uplynutí lehoty stanovenej v rozhodnutí o začatí konania.

| (45) | Komisia po podrobnej kontrole dospela k záveru, že uvedené opatrenie je štátnou pomocou v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

(45)

Komisia po podrobnej kontrole dospela k záveru, že uvedené opatrenie je štátnou pomocou v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o EÚ.

| (46) | Podľa názoru Komisie ide o náhradu daní, aj keď teoreticky platí pre všetky spoločnosti, ktoré dosahujú hraničnú hodnotu 0,35 % netto hodnoty produkcie, de facto v prospech spoločností, ktoré vykazujú vysokú spotrebu energie v pomere k netto hodnote produkcie, a preto je selektívna. |
| --- | --- |

(46)

Podľa názoru Komisie ide o náhradu daní, aj keď teoreticky platí pre všetky spoločnosti, ktoré dosahujú hraničnú hodnotu 0,35 % netto hodnoty produkcie, de facto v prospech spoločností, ktoré vykazujú vysokú spotrebu energie v pomere k netto hodnote produkcie, a preto je selektívna.

| (47) | Podľa názoru Komisie sa Súdny dvor v prípade C-143/99 nevyjadril ku všetkým aspektom pôvodnej úpravy náhrady daní, ale len k obmedzeniu na spoločnosti, ktorých ťažisko spočíva vo výrobe materiálnych hospodárskych prostriedkov. Na zodpovedanie oboch predložených otázok Ústavného súdneho dvora Rakúska nebolo potrebné, aby Súdny dvor zhodnotil ďalšie aspekty opatrenia. Otázky sa nevzťahovali na rakúsky systém ako celok, ale ťažiskovo na obmedzenú oblasť uplatňovania. Nedá sa vychádzať z predpokladu, že Súdny dvor zaujal len preto, že boli predložené obsiahle informácie, implicitne stanovisko k určitej otázke, ktorou nebol poverený. Súdny dvor sa vzťahoval vo svojom rozsudku vo všeobecnosti na „všeobecné opatrenia, ktoré stanovujú náhradu odvodov za energie“. Ak by zámerom Súdneho dvora bolo vyjadriť sa ku všetkým aspektom rakúskeho opatrenia, možno vychádzať z toho, že by sa tak stalo výraznejšie explicitne. |
| --- | --- |

(47)

Podľa názoru Komisie sa Súdny dvor v prípade C-143/99 nevyjadril ku všetkým aspektom pôvodnej úpravy náhrady daní, ale len k obmedzeniu na spoločnosti, ktorých ťažisko spočíva vo výrobe materiálnych hospodárskych prostriedkov. Na zodpovedanie oboch predložených otázok Ústavného súdneho dvora Rakúska nebolo potrebné, aby Súdny dvor zhodnotil ďalšie aspekty opatrenia. Otázky sa nevzťahovali na rakúsky systém ako celok, ale ťažiskovo na obmedzenú oblasť uplatňovania. Nedá sa vychádzať z predpokladu, že Súdny dvor zaujal len preto, že boli predložené obsiahle informácie, implicitne stanovisko k určitej otázke, ktorou nebol poverený. Súdny dvor sa vzťahoval vo svojom rozsudku vo všeobecnosti na „všeobecné opatrenia, ktoré stanovujú náhradu odvodov za energie“. Ak by zámerom Súdneho dvora bolo vyjadriť sa ku všetkým aspektom rakúskeho opatrenia, možno vychádzať z toho, že by sa tak stalo výraznejšie explicitne.

| (48) | Komisia nesúhlasí, že Súdny dvor by nezodpovedal druhú predloženú otázku Ústavného súdneho dvora Rakúska, ak by nebolo jeho zámerom vyjadriť sa ku všetkým aspektom náhrady odvodov za energie. Súdny dvor najskôr odpovedal na druhú predloženú otázku Ústavného súdneho dvora Rakúska. Táto otázka sa nevzťahovala na predmet konania. Súdny dvor preto uviedol očividne svoju odpoveď na prvú otázku v skôr všeobecnom kontexte a odpovedal, opierajúc sa o ustálenú judikatúru, že štátne opatrenie, ktoré je bez rozdielu v prospech všetkých spoločnosti na národnom výsostnom území, nemôže predstavovať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(48)

Komisia nesúhlasí, že Súdny dvor by nezodpovedal druhú predloženú otázku Ústavného súdneho dvora Rakúska, ak by nebolo jeho zámerom vyjadriť sa ku všetkým aspektom náhrady odvodov za energie. Súdny dvor najskôr odpovedal na druhú predloženú otázku Ústavného súdneho dvora Rakúska. Táto otázka sa nevzťahovala na predmet konania. Súdny dvor preto uviedol očividne svoju odpoveď na prvú otázku v skôr všeobecnom kontexte a odpovedal, opierajúc sa o ustálenú judikatúru, že štátne opatrenie, ktoré je bez rozdielu v prospech všetkých spoločnosti na národnom výsostnom území, nemôže predstavovať štátnu pomoc.

| (49) | Prejudikáty ukazujú, že opatrenie môže byť svojim účinkom selektívne aj vtedy, ak je podľa zákona aplikovateľné na všetky oblasti hospodárstva. Toto sú len príklady toho, akým spôsobom sa môže vyskytnúť de facto selektivita. Je pravdou, že kontrolované opatrenie nestanovuje žiadne obmedzenia podľa veľkosti spoločnosti, odvetvia, činnosti alebo investičnej sumy. Ale hraničná hodnota má za následok, že opatrenie je de facto šité na mieru pre energeticky náročné spoločnosti. Zväz rakúskeho priemyslu síce uviedol, že aj spoločnosti s nízkou spotrebou energie môžu profitovať z náhrady daní za energie, ak uskutočnia veľké investície alebo vykážu veľké straty, tento argument však nie je bližšie vysvetlený. Naopak, počas formálneho kontrolného konania sa poukazovalo na účinok rôznych riešení na základe príkladov spoločnosti v energeticky intenzívnych sektoroch. Toto je potvrdené aj v stanovisku spoločnosti Marienhütte, v ktorom je opatrenie doslovne označené za nápravný mechanizmus pre energeticky náročné spoločnosti. Ďalej Komisia konštatuje, že sa Rakúsko nevyjadrilo k argumentu Zväzu rakúskeho priemyslu. Rakúsko neuviedlo najmä žiadne údaje k skutočne zvýhodneným osobám, ani k tomu, či sa okruh skutočne zvýhodnených osôb významne zmenil po novelizácii zákona. Z toho dôvodu nedisponuje Komisia žiadnymi údajmi, z ktorých by bolo možné vyvodiť, že sa účinok opatrenia podstatne líši od opatrenia, ktoré platilo pred 1. januárom 2002, ktoré bolo obmedzené na spoločnosti s ťažiskom vo výrobe materiálnych hospodárskych prostriedkov. Ďalej Komisia konštatuje, že Rakúsko vypočítalo a uplatnilo 120 % ustanovenie taktiež na základe výberu cca 240 energeticky intenzívnych spoločnosti, údajne neexistujú údaje o všetkých spoločnostiach oprávnených dostávať náhradu. Toto všetko dôrazne poukazuje na to, že opatrenie je efektívne zamerané na energeticky náročné spoločnosti. |
| --- | --- |

(49)

Prejudikáty ukazujú, že opatrenie môže byť svojim účinkom selektívne aj vtedy, ak je podľa zákona aplikovateľné na všetky oblasti hospodárstva. Toto sú len príklady toho, akým spôsobom sa môže vyskytnúť de facto selektivita. Je pravdou, že kontrolované opatrenie nestanovuje žiadne obmedzenia podľa veľkosti spoločnosti, odvetvia, činnosti alebo investičnej sumy. Ale hraničná hodnota má za následok, že opatrenie je de facto šité na mieru pre energeticky náročné spoločnosti. Zväz rakúskeho priemyslu síce uviedol, že aj spoločnosti s nízkou spotrebou energie môžu profitovať z náhrady daní za energie, ak uskutočnia veľké investície alebo vykážu veľké straty, tento argument však nie je bližšie vysvetlený. Naopak, počas formálneho kontrolného konania sa poukazovalo na účinok rôznych riešení na základe príkladov spoločnosti v energeticky intenzívnych sektoroch. Toto je potvrdené aj v stanovisku spoločnosti Marienhütte, v ktorom je opatrenie doslovne označené za nápravný mechanizmus pre energeticky náročné spoločnosti. Ďalej Komisia konštatuje, že sa Rakúsko nevyjadrilo k argumentu Zväzu rakúskeho priemyslu. Rakúsko neuviedlo najmä žiadne údaje k skutočne zvýhodneným osobám, ani k tomu, či sa okruh skutočne zvýhodnených osôb významne zmenil po novelizácii zákona. Z toho dôvodu nedisponuje Komisia žiadnymi údajmi, z ktorých by bolo možné vyvodiť, že sa účinok opatrenia podstatne líši od opatrenia, ktoré platilo pred 1. januárom 2002, ktoré bolo obmedzené na spoločnosti s ťažiskom vo výrobe materiálnych hospodárskych prostriedkov. Ďalej Komisia konštatuje, že Rakúsko vypočítalo a uplatnilo 120 % ustanovenie taktiež na základe výberu cca 240 energeticky intenzívnych spoločnosti, údajne neexistujú údaje o všetkých spoločnostiach oprávnených dostávať náhradu. Toto všetko dôrazne poukazuje na to, že opatrenie je efektívne zamerané na energeticky náročné spoločnosti.

| (50) | Komisia rovnako nezdieľa názor spoločnosti Jungbunzlauer GmbH, podľa ktorej kritérium 0,35 % netto hodnoty produkcie zodpovedá maximálnemu daňovému zaťaženiu a takáto horná hranica nie je relevantná pre pomoc. Bez nutnosti všeobecne preverovať uvedený argument, nestanovuje v tomto prípade kritérium žiadne všeobecné maximálne daňové zaťaženie pre všetky spoločnosti bez rozdielu. Spravidla musia spoločnosti platiť daňové sadzby v plnej výške s výnimkou tých, ktoré dosahujú hraničnú hodnotu, ktorá je de facto urobená na mieru tak, aby bol aplikovateľná len na energeticky náročné spoločnosti. Stanovením objektívnych kritérií, a to hornej daňovej hranice pre určité spoločnosti – v predmetnom prípade najmä energeticky náročné spoločnosti – má opatrenie za následok rozdielne zaobchádzanie. V tom sa líši od minimálneho daňového zaťaženia vo výške 363 EUR, na ktoré odkazuje spoločnosť Jungbunzlauer GmbH a ktoré efektívne bez rozdielu platí pre všetky spoločnosti. |
| --- | --- |

(50)

Komisia rovnako nezdieľa názor spoločnosti Jungbunzlauer GmbH, podľa ktorej kritérium 0,35 % netto hodnoty produkcie zodpovedá maximálnemu daňovému zaťaženiu a takáto horná hranica nie je relevantná pre pomoc. Bez nutnosti všeobecne preverovať uvedený argument, nestanovuje v tomto prípade kritérium žiadne všeobecné maximálne daňové zaťaženie pre všetky spoločnosti bez rozdielu. Spravidla musia spoločnosti platiť daňové sadzby v plnej výške s výnimkou tých, ktoré dosahujú hraničnú hodnotu, ktorá je de facto urobená na mieru tak, aby bol aplikovateľná len na energeticky náročné spoločnosti. Stanovením objektívnych kritérií, a to hornej daňovej hranice pre určité spoločnosti – v predmetnom prípade najmä energeticky náročné spoločnosti – má opatrenie za následok rozdielne zaobchádzanie. V tom sa líši od minimálneho daňového zaťaženia vo výške 363 EUR, na ktoré odkazuje spoločnosť Jungbunzlauer GmbH a ktoré efektívne bez rozdielu platí pre všetky spoločnosti.

| (51) | V rozhodnutí o začatí konania vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či rozšírenie rozsahu aplikácie efektívne zmení účinky opatrenia. Komisia konštatuje, že Rakúsko ani intervenujúce strany nepredložili údaje, ktoré by mohli tieto pochybnosti odstrániť. Rakúsko najmä nepredložilo žiadne čísla, ktoré by dokazovali, že by významne väčší počet spoločností zo všetkých odvetví hospodárstva významne profitoval z rozšírenej oblasti pôsobnosti. V každom prípade nie je veľký počet zvýhodnených určitého opatrenia sám osebe podľa jurisdikcie Súdneho dvora dôkazom toho, že opatrenie možno zaradiť medzi všeobecné opatrenia. |
| --- | --- |

(51)

V rozhodnutí o začatí konania vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či rozšírenie rozsahu aplikácie efektívne zmení účinky opatrenia. Komisia konštatuje, že Rakúsko ani intervenujúce strany nepredložili údaje, ktoré by mohli tieto pochybnosti odstrániť. Rakúsko najmä nepredložilo žiadne čísla, ktoré by dokazovali, že by významne väčší počet spoločností zo všetkých odvetví hospodárstva významne profitoval z rozšírenej oblasti pôsobnosti. V každom prípade nie je veľký počet zvýhodnených určitého opatrenia sám osebe podľa jurisdikcie Súdneho dvora dôkazom toho, že opatrenie možno zaradiť medzi všeobecné opatrenia.

| (52) | Komisia zohľadňuje aj to, že vo viacerých členských štátoch sú v platnosti opatrenia s rovnakým účinkom, pre ktoré bola podaná žiadosť o schválenie ako štátna pomoc alebo ktoré Komisia z úradnej moci preveruje (8). |
| --- | --- |

(52)

Komisia zohľadňuje aj to, že vo viacerých členských štátoch sú v platnosti opatrenia s rovnakým účinkom, pre ktoré bola podaná žiadosť o schválenie ako štátna pomoc alebo ktoré Komisia z úradnej moci preveruje (8).

| (53) | Podľa názoru Komisie nie je možné zdôvodniť selektivitu opatrenia charakterom a logikou systému, nakoľko to nezodpovedá systému vlastnej logike daní. Náhrada skôr naopak predstavuje jasnú odchýlku od všeobecnej štruktúry a funkcie daňového systému. Ďalej konštatuje Komisia, že daň z energie sleduje dvojitý cieľ: po prvé má podnecovať spoločnosti k tomu, aby zavádzali opatrenia na šetrenie energie. Aj keď príslušné spoločnosti už vo veľkom rozsahu realizujú takéto opatrenia na zníženie nákladov na energiu, nemožno povedať, že zdaňovanie energie nemá dodatočný riadiaci efekt. Spotreba energie je vo všeobecnosti závislá od technológie, a teda stanovená len krátkodobo. Z dlhodobého hľadiska možno počítať vďaka technickému pokroku a inovácii s ďalším zvyšovaním efektívnosti. Komisia konštatuje okrem toho, že spoločnosť Marienhütte GmbH nezdôvodnila bližšie udajnú absenciu riadiaceho efektu. Po druhé, aj keď sa spotreba energie nemôže z krátkodobého hľadiska ďalej znižovať, vyberá sa daň preto, aby sa vytvorili štátne prostriedky na všeobecné účely, aj s ohľadom na to, že spotreba energie spôsobuje spoločnosti náklady, ku ktorým musí štát vytvárať nápravu. Preto nemôže byť zakotvené v charaktere a logike systému, že energeticky náročné spoločnosti, na základe definície pôvodcovia znečistenia, sú oslobodené od dane z energie |
| --- | --- |

(53)

Podľa názoru Komisie nie je možné zdôvodniť selektivitu opatrenia charakterom a logikou systému, nakoľko to nezodpovedá systému vlastnej logike daní. Náhrada skôr naopak predstavuje jasnú odchýlku od všeobecnej štruktúry a funkcie daňového systému. Ďalej konštatuje Komisia, že daň z energie sleduje dvojitý cieľ: po prvé má podnecovať spoločnosti k tomu, aby zavádzali opatrenia na šetrenie energie. Aj keď príslušné spoločnosti už vo veľkom rozsahu realizujú takéto opatrenia na zníženie nákladov na energiu, nemožno povedať, že zdaňovanie energie nemá dodatočný riadiaci efekt. Spotreba energie je vo všeobecnosti závislá od technológie, a teda stanovená len krátkodobo. Z dlhodobého hľadiska možno počítať vďaka technickému pokroku a inovácii s ďalším zvyšovaním efektívnosti. Komisia konštatuje okrem toho, že spoločnosť Marienhütte GmbH nezdôvodnila bližšie udajnú absenciu riadiaceho efektu. Po druhé, aj keď sa spotreba energie nemôže z krátkodobého hľadiska ďalej znižovať, vyberá sa daň preto, aby sa vytvorili štátne prostriedky na všeobecné účely, aj s ohľadom na to, že spotreba energie spôsobuje spoločnosti náklady, ku ktorým musí štát vytvárať nápravu. Preto nemôže byť zakotvené v charaktere a logike systému, že energeticky náročné spoločnosti, na základe definície pôvodcovia znečistenia, sú oslobodené od dane z energie

| (54) | Komisia nezdieľa názor spoločnosti Jungbunzlauer GmbH, že opatrenie by nebolo štátnou pomocou, ak by zákonodarca vyberal daň od koncového odberateľa. Správna štruktúra opatrenia nemá v tomto prípade žiaden dosah na charakter pomoci. Aj keby zákonodarca vyberal daň bezprostredne u koncového odberateľa a pravdepodobne by zaviedol rôzne zaobchádzanie s rôznymi druhmi odberateľov, predstavovala by aj takáto diferenciácia štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(54)

Komisia nezdieľa názor spoločnosti Jungbunzlauer GmbH, že opatrenie by nebolo štátnou pomocou, ak by zákonodarca vyberal daň od koncového odberateľa. Správna štruktúra opatrenia nemá v tomto prípade žiaden dosah na charakter pomoci. Aj keby zákonodarca vyberal daň bezprostredne u koncového odberateľa a pravdepodobne by zaviedol rôzne zaobchádzanie s rôznymi druhmi odberateľov, predstavovala by aj takáto diferenciácia štátnu pomoc.

| (55) | Všetky ostatné kritériá štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o EÚ sú splnené. Opatrenie oslobodzuje spoločnosti od nákladov, ktoré by v opačnom prípade museli znášať, a preto ich zvýhodňuje. Opatrenie treba pripísať štátu a je financované zo štátnych prostriedkov, pretože štát akceptuje zníženie daňových výnosov. Tým že sa náhrada daní poskytuje len určitým spoločnostiam, zvýhodňuje dané opatrenie tieto spoločnosti v porovnaní s ostatnými spoločnosťami, čo môže skresľovať súťaž. Minimálne niektorí zvýhodnení pôsobia v sektoroch, v ktorých existuje obchod medzi členskými štátmi. Preto môže opatrenie obmedziť obchod. Záverom treba skonštatovať, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc a treba ho zaradiť ako novú pomoc, nakoľko bolo zavedené po pristúpení Rakúska k Európskej únii a nebolo Komisiou nikdy schválené. |
| --- | --- |

(55)

Všetky ostatné kritériá štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o EÚ sú splnené. Opatrenie oslobodzuje spoločnosti od nákladov, ktoré by v opačnom prípade museli znášať, a preto ich zvýhodňuje. Opatrenie treba pripísať štátu a je financované zo štátnych prostriedkov, pretože štát akceptuje zníženie daňových výnosov. Tým že sa náhrada daní poskytuje len určitým spoločnostiam, zvýhodňuje dané opatrenie tieto spoločnosti v porovnaní s ostatnými spoločnosťami, čo môže skresľovať súťaž. Minimálne niektorí zvýhodnení pôsobia v sektoroch, v ktorých existuje obchod medzi členskými štátmi. Preto môže opatrenie obmedziť obchod. Záverom treba skonštatovať, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc a treba ho zaradiť ako novú pomoc, nakoľko bolo zavedené po pristúpení Rakúska k Európskej únii a nebolo Komisiou nikdy schválené.

| (56) | Komisia preverovala zlučiteľnosť pomoci na základe rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na ochranu životného prostredia (ďalej len „rámec Spoločenstva“). V rozhodnutí o začatí konania zastávala Komisia názor, že podľa vtedajšieho stavu očividne nemohlo byť uplatnené žiadne iné ustanovenie o výnimke podľa článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o EÚ. V priebehu formálneho kontrolného konania nevyplynuli žiadne nové oporné body, ktoré by mohli odbúrať obavy Komisie uvedené v rozhodnutí o začatí formálneho kontrolného konania. Komisia preto dospela k tomuto záveru: |
| --- | --- |

(56)

Komisia preverovala zlučiteľnosť pomoci na základe rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na ochranu životného prostredia (ďalej len „rámec Spoločenstva“). V rozhodnutí o začatí konania zastávala Komisia názor, že podľa vtedajšieho stavu očividne nemohlo byť uplatnené žiadne iné ustanovenie o výnimke podľa článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o EÚ. V priebehu formálneho kontrolného konania nevyplynuli žiadne nové oporné body, ktoré by mohli odbúrať obavy Komisie uvedené v rozhodnutí o začatí formálneho kontrolného konania. Komisia preto dospela k tomuto záveru:

| (57) | Vo vzťahu k spoločnostiam, na ktoré nebolo možné uplatniť zákon o náhrade dane z energií do 31. decembra 2001, zaviedla novelizácia prostredníctvom spolkového zákona č. 158/2002 novú výnimku z jestvujúcej dane. Podľa bodu 51.2 rámca Spoločenstva možno aplikovať predpisy pod bodom 51.1, ak daň má podstatný pozitívny účinok na ochranu životného prostredia a výnimky sa stanú potrebnými z dôvodu podstatnej zmeny hospodárskych podmienok, ktoré uvádzajú spoločnosti do mimoriadne zložitej situácie v hospodárskej súťaži. Rakúsko neuviedlo žiadne údaje o tom, či to tak bolo. Rovnako Rakúsko nezvýšilo daň podstatným spôsobom, takže sa nepoužije bod 52 rámca Spoločenstva. Na základe týchto predpokladov môže členský štát poskytnúť oslobodenie od dane len v súlade s bodom 53 podods. 2, ktorý odkazuje na body 45 a 46 rámca Spoločenstva. Podľa nich môže byť prevádzková pomoc poskytovaná do piatich rokov, ak sa jej intenzita obmedzí na 50 % dodatočných nákladov alebo sa počas obdobia piatich rokov degresívne znižuje. Rakúsky zákon neobmedzuje náhradu dane na 50 % dodatočných nákladov, ani nevyžaduje progresívne znižovanie. |
| --- | --- |

(57)

Vo vzťahu k spoločnostiam, na ktoré nebolo možné uplatniť zákon o náhrade dane z energií do 31. decembra 2001, zaviedla novelizácia prostredníctvom spolkového zákona č. 158/2002 novú výnimku z jestvujúcej dane. Podľa bodu 51.2 rámca Spoločenstva možno aplikovať predpisy pod bodom 51.1, ak daň má podstatný pozitívny účinok na ochranu životného prostredia a výnimky sa stanú potrebnými z dôvodu podstatnej zmeny hospodárskych podmienok, ktoré uvádzajú spoločnosti do mimoriadne zložitej situácie v hospodárskej súťaži. Rakúsko neuviedlo žiadne údaje o tom, či to tak bolo. Rovnako Rakúsko nezvýšilo daň podstatným spôsobom, takže sa nepoužije bod 52 rámca Spoločenstva. Na základe týchto predpokladov môže členský štát poskytnúť oslobodenie od dane len v súlade s bodom 53 podods. 2, ktorý odkazuje na body 45 a 46 rámca Spoločenstva. Podľa nich môže byť prevádzková pomoc poskytovaná do piatich rokov, ak sa jej intenzita obmedzí na 50 % dodatočných nákladov alebo sa počas obdobia piatich rokov degresívne znižuje. Rakúsky zákon neobmedzuje náhradu dane na 50 % dodatočných nákladov, ani nevyžaduje progresívne znižovanie.

| (58) | Vo vzťahu k spoločnostiam, pre ktoré platil zákon o náhrade dane z energií už pred 31. decembrom 2001, ostáva systém náhrady daní nezmenený. Tu určuje opatrenie oslobodenie od jestvujúcej dane, ktorá bola schválená pri jeho zavedení. Patrí preto pod bod 51.2 rámca Spoločenstva, ktoré odkazuje na kritériá zlučiteľnosti v bode 51.1. Z uvedeného ustanovenia možno, ako sa zdá, uplatniť len bod 51.1. písm. b) druhá zarážka. Podľa toho musia spoločnosti odvádzať významnú časť národnej dane. Rakúsko nepredložilo k preverovanému obdobiu žiadne údaje, ktoré by umožnili stanovenie skutočného podielu dane, ktorý musia príslušné spoločnosti zaplatiť. Preto Komisia nemôže dospieť k záveru, že spoločnosti platia podstatnú časť národnej dane. |
| --- | --- |

(58)

Vo vzťahu k spoločnostiam, pre ktoré platil zákon o náhrade dane z energií už pred 31. decembrom 2001, ostáva systém náhrady daní nezmenený. Tu určuje opatrenie oslobodenie od jestvujúcej dane, ktorá bola schválená pri jeho zavedení. Patrí preto pod bod 51.2 rámca Spoločenstva, ktoré odkazuje na kritériá zlučiteľnosti v bode 51.1. Z uvedeného ustanovenia možno, ako sa zdá, uplatniť len bod 51.1. písm. b) druhá zarážka. Podľa toho musia spoločnosti odvádzať významnú časť národnej dane. Rakúsko nepredložilo k preverovanému obdobiu žiadne údaje, ktoré by umožnili stanovenie skutočného podielu dane, ktorý musia príslušné spoločnosti zaplatiť. Preto Komisia nemôže dospieť k záveru, že spoločnosti platia podstatnú časť národnej dane.

| (59) | Po zohľadnení uvedených vysvetlení dospieva Komisia k záveru, že zákon o náhrade dane z energií z roku 1996, ktorý bol článkom 6 spolkového zákona č. 158/2002 bez ďalších zmien predĺžený až do 31. decembra 2003, nezodpovedá požiadavkám rámca Spoločenstva a je nezlučiteľný so Spoločným trhom. |
| --- | --- |

(59)

Po zohľadnení uvedených vysvetlení dospieva Komisia k záveru, že zákon o náhrade dane z energií z roku 1996, ktorý bol článkom 6 spolkového zákona č. 158/2002 bez ďalších zmien predĺžený až do 31. decembra 2003, nezodpovedá požiadavkám rámca Spoločenstva a je nezlučiteľný so Spoločným trhom.

| (60) | Vo vzťahu k spoločnostiam, pre ktoré do 31. decembra 2001 neplatil zákon o náhrade dane z energií, je opatrenie po zmene prisľúbenej Rakúskom zlučiteľné s bodmi 53 a 45 rámca Spoločenstva. Pomoc tvorí 100 % dodatočných nákladov v prvom roku a znižuje sa v druhom roku na 80 %. To znamená že sa počas kontrolného obdobia lineárne znižuje. Okrem toho je Komisia toho názoru, že zníženie v druhom roku ponecháva zvýhodneným spoločnostiam daňovú sumu, ktorá sa ešte vždy pohybuje nad hraničnou hodnotou požadovanou od roku 2004 v smernici o zdaňovaní energie. |
| --- | --- |

(60)

Vo vzťahu k spoločnostiam, pre ktoré do 31. decembra 2001 neplatil zákon o náhrade dane z energií, je opatrenie po zmene prisľúbenej Rakúskom zlučiteľné s bodmi 53 a 45 rámca Spoločenstva. Pomoc tvorí 100 % dodatočných nákladov v prvom roku a znižuje sa v druhom roku na 80 %. To znamená že sa počas kontrolného obdobia lineárne znižuje. Okrem toho je Komisia toho názoru, že zníženie v druhom roku ponecháva zvýhodneným spoločnostiam daňovú sumu, ktorá sa ešte vždy pohybuje nad hraničnou hodnotou požadovanou od roku 2004 v smernici o zdaňovaní energie.

| (61) | Vo vzťahu k spoločnostiam, pre ktoré do 31. decembra 2001 platil zákon o náhrade dane z energií, je pomoc podľa názoru Komisie zlučiteľná s bodom 51.1. písm. b) druhá zarážka rámca Spoločenstva. Podľa bodu 51.1. písm. b) druhá zarážka musia zvýhodnení zaplatiť podstatnú časť národnej dane. Dôvodom na toto je, že spoločnostiam má byť ponúknutý podnet na zlepšenie svojho výkonu pre životné prostredie. Toto vyplýva zo znenia bodu 51.1. písm. b) prvá zarážka, podľa ktorej je možné znížiť harmonizovanú daň, ak suma odvádzaná zvýhodnenou spoločnosťou leží nad minimálnou sumou Spoločenstva, „aby spoločnosti boli vedené k tomu, urobiť niečo pre zlepšenie ochrany životného prostredia“. Počas kontrolného obdobia bola rakúska daň z energie národnou daňou; od 1. januára 2004 sa smernicou o zdaňovaní energie zavádza harmonizované zdaňovanie, ktoré stanovuje minimálne daňové sadzby za užívanie produktov energie, ktoré sa podľa rakúskych zákonov o zdaňovaní energie zdaňujú a nahrádzajú. Smernica o zdaňovaní energie zohľadňuje dôrazne ciele ochrany životného prostredia (pozri najmä dôvody úvahy 3, 6, 7 a 12). Preto je Komisia názoru, že zohľadnenie minimálnych sadzieb smernice o zdaňovaní energií ponúka spoločnostiam podnet na to, aby zlepšili ochranu životného prostredia. Dodržanie minimálnych sadzieb možno preto považovať aj za podstatnú časť národnej dane, tak ako sa to požaduje v bode 51.1. písm. b) druhá zarážka rámca Spoločenstva. Rakúsko stanoví minimálne daňové zaťaženie spoločností tak, aby boli dodržané nielen minimálne daňové sadzby nielen pre zemný plyn a elektrinu, ale aj pre uhlie, pre ktoré zatiaľ v Rakúsku nebola vyberaná daň z energie. Týmto spôsobom Rakúsko zabezpečí, že minimálne daňové zaťaženie v rokoch 2002 a 2003 zodpovedá daňovej úrovni a zohľadní sa aj minimálny efekt na životné prostredie, ktorý chce smernica dosiahnuť. |
| --- | --- |

(61)

Vo vzťahu k spoločnostiam, pre ktoré do 31. decembra 2001 platil zákon o náhrade dane z energií, je pomoc podľa názoru Komisie zlučiteľná s bodom 51.1. písm. b) druhá zarážka rámca Spoločenstva. Podľa bodu 51.1. písm. b) druhá zarážka musia zvýhodnení zaplatiť podstatnú časť národnej dane. Dôvodom na toto je, že spoločnostiam má byť ponúknutý podnet na zlepšenie svojho výkonu pre životné prostredie. Toto vyplýva zo znenia bodu 51.1. písm. b) prvá zarážka, podľa ktorej je možné znížiť harmonizovanú daň, ak suma odvádzaná zvýhodnenou spoločnosťou leží nad minimálnou sumou Spoločenstva, „aby spoločnosti boli vedené k tomu, urobiť niečo pre zlepšenie ochrany životného prostredia“. Počas kontrolného obdobia bola rakúska daň z energie národnou daňou; od 1. januára 2004 sa smernicou o zdaňovaní energie zavádza harmonizované zdaňovanie, ktoré stanovuje minimálne daňové sadzby za užívanie produktov energie, ktoré sa podľa rakúskych zákonov o zdaňovaní energie zdaňujú a nahrádzajú. Smernica o zdaňovaní energie zohľadňuje dôrazne ciele ochrany životného prostredia (pozri najmä dôvody úvahy 3, 6, 7 a 12). Preto je Komisia názoru, že zohľadnenie minimálnych sadzieb smernice o zdaňovaní energií ponúka spoločnostiam podnet na to, aby zlepšili ochranu životného prostredia. Dodržanie minimálnych sadzieb možno preto považovať aj za podstatnú časť národnej dane, tak ako sa to požaduje v bode 51.1. písm. b) druhá zarážka rámca Spoločenstva. Rakúsko stanoví minimálne daňové zaťaženie spoločností tak, aby boli dodržané nielen minimálne daňové sadzby nielen pre zemný plyn a elektrinu, ale aj pre uhlie, pre ktoré zatiaľ v Rakúsku nebola vyberaná daň z energie. Týmto spôsobom Rakúsko zabezpečí, že minimálne daňové zaťaženie v rokoch 2002 a 2003 zodpovedá daňovej úrovni a zohľadní sa aj minimálny efekt na životné prostredie, ktorý chce smernica dosiahnuť.

| (62) | Ak je podľa posudku protiprávne poskytovaná štátna pomoc nezlučiteľná so Spoločným trhom, treba žiadať od prijímateľa jej vrátenie. Po požiadavke na vrátenie tejto pomoci by sa mala obnoviť v čo najrozsiahlejšej miere pozícia v hospodárskej súťaži, ktorá existovala pred jej poskytnutím. V článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o predpisoch o aplikácii článku 93 Zmluvy o EÚ (10) je však uvedené: „Komisia nepožaduje vrátenie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva.“ Podľa jurisdikcie Európskeho súdneho dvora a rozhodovacej praxe Komisie je rozhodnutie o požiadavke na vrátenie porušením všeobecnej zásady práva Spoločenstva, ak v dôsledku opatrení Komisie zo strany prijímateľa pomoci mohla jestvovať oprávnená dôvera v skutočnosť, že pomoc bola poskytnutá v súlade s právom Spoločenstva. |
| --- | --- |

(62)

Ak je podľa posudku protiprávne poskytovaná štátna pomoc nezlučiteľná so Spoločným trhom, treba žiadať od prijímateľa jej vrátenie. Po požiadavke na vrátenie tejto pomoci by sa mala obnoviť v čo najrozsiahlejšej miere pozícia v hospodárskej súťaži, ktorá existovala pred jej poskytnutím. V článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o predpisoch o aplikácii článku 93 Zmluvy o EÚ (10) je však uvedené: „Komisia nepožaduje vrátenie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva.“ Podľa jurisdikcie Európskeho súdneho dvora a rozhodovacej praxe Komisie je rozhodnutie o požiadavke na vrátenie porušením všeobecnej zásady práva Spoločenstva, ak v dôsledku opatrení Komisie zo strany prijímateľa pomoci mohla jestvovať oprávnená dôvera v skutočnosť, že pomoc bola poskytnutá v súlade s právom Spoločenstva.

| (63) | Členský štát musí zabezpečiť, že národné opatrenia sú v súlade so Spoločenstvom, aby sa zabránilo skresleniu súťaže a aby pomocné opatrenia Komisie podľa článku 88 odseku 3 Zmluvy o EÚ boli notifikované a realizované až po ich preverení. V zásade nemôžu spoločnosti vkladať neoprávnené očakávania do protiprávnej pomoci. Ak by sa spoločnosti mohli úspešne opierať o národný, aj keď v dobrej viere vydaný zákon, ktorý však nezodpovedá predpisom o pomoci, a preto skresľuje súťaž, nebolo by možné dosiahnuť cieľ spoločenskej kontroly pomoci. |
| --- | --- |

(63)

Členský štát musí zabezpečiť, že národné opatrenia sú v súlade so Spoločenstvom, aby sa zabránilo skresleniu súťaže a aby pomocné opatrenia Komisie podľa článku 88 odseku 3 Zmluvy o EÚ boli notifikované a realizované až po ich preverení. V zásade nemôžu spoločnosti vkladať neoprávnené očakávania do protiprávnej pomoci. Ak by sa spoločnosti mohli úspešne opierať o národný, aj keď v dobrej viere vydaný zákon, ktorý však nezodpovedá predpisom o pomoci, a preto skresľuje súťaž, nebolo by možné dosiahnuť cieľ spoločenskej kontroly pomoci.

| (64) | Súdny dvor vo svojom rozsudku Van den Bergh en Jurgens
   (11) uznal právo:
  „Podľa stálej jurisdikcie Súdneho dvora sa môže každý podnikateľ, u ktorého orgán Spoločenstva vzbudil odôvodnené očakávania, odvolať na zásadu ochrany dobrej viery. Ak je obozretný a rozvážny podnikateľ v stave predvídať vydanie opatrenia Spoločenstva, ktoré sa dotýka jeho záujmov, tak sa v prípade jeho vydania nemôže odvolávať na túto zásadu.“ |
| --- | --- |

(64)

Súdny dvor vo svojom rozsudku Van den Bergh en Jurgens
   (11) uznal právo:

„Podľa stálej jurisdikcie Súdneho dvora sa môže každý podnikateľ, u ktorého orgán Spoločenstva vzbudil odôvodnené očakávania, odvolať na zásadu ochrany dobrej viery. Ak je obozretný a rozvážny podnikateľ v stave predvídať vydanie opatrenia Spoločenstva, ktoré sa dotýka jeho záujmov, tak sa v prípade jeho vydania nemôže odvolávať na túto zásadu.“

| (65) | Rakúsko nepredložilo Komisii žiaden argument existencie oprávnenej dôvery zo strany osôb zvýhodnených opatrením. Z jurisdikcie Súdneho dvora však vyplýva, že Komisia má automaticky zohľadniť mimoriadne okolnosti, ktoré podľa článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 zdôvodňujú zrieknutie sa požiadavky na spätné vrátenie protiprávnej pomoci, ak by takáto požiadavka na spätné vrátenie bola porušením všeobecnej zásady Spoločenského práva, napríklad zásady o ochrane dobrej viery. |
| --- | --- |

(65)

Rakúsko nepredložilo Komisii žiaden argument existencie oprávnenej dôvery zo strany osôb zvýhodnených opatrením. Z jurisdikcie Súdneho dvora však vyplýva, že Komisia má automaticky zohľadniť mimoriadne okolnosti, ktoré podľa článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 zdôvodňujú zrieknutie sa požiadavky na spätné vrátenie protiprávnej pomoci, ak by takáto požiadavka na spätné vrátenie bola porušením všeobecnej zásady Spoločenského práva, napríklad zásady o ochrane dobrej viery.

| (66) | V predmetnom prípade berie Komisia na jednej strane na vedomie, že predmetné vnútroštátne opatrenie uložilo rakúskym spoločnostiam významné zaťaženie v záujme ochrany životného prostredia. Takéto zaťaženie by bez náhrady daní skúmanej v tomto rozhodnutí bolo veľkou záťažou najmä pre energeticky náročné spoločnosti. Pri návrhu vnútroštátneho opatrenia neexistovala stabilizovaná prax na právne posúdenie výnimiek alebo zníženia takýchto daní, ktoré sa formálne uplatňujú na rôzne hospodárske odvetvia, ale sú napriek tomu selektívne, pretože poskytujú vlastnú, skutočnú a špecifickú výhodu v prospech určitých sektorov. Na druhej strane je predstaviteľné, že v predmetnom prípade znenie odpovede Súdneho dvora na druhú otázku v rozsudku Adria-Wien mohlo viesť k tomu, že niektorí prijímatelia pomoci v dobrej viere vychádzali z toho, že vnútroštátne opatrenia prerokované pred národným sudcom prestanú byť selektívne, a preto už nebudú predstavovať štátnu pomoc, ak sa ich zvýhodnenie rozšíri na iné sektory ako sektor výroby materiálnych hospodárskych prostriedkov. Po zohľadnení všetkých týchto úvah prichádza Komisia k záveru, že v predmetnom prípade by požiadavka na spätné vrátenie bola porušením princípu ochrany dobrej viery. V súlade s článkom 14 nariadenia č. 659/1999 preto rozhodla Komisia, že by sa nemalo požadovať spätné vrátenie. |
| --- | --- |

(66)

V predmetnom prípade berie Komisia na jednej strane na vedomie, že predmetné vnútroštátne opatrenie uložilo rakúskym spoločnostiam významné zaťaženie v záujme ochrany životného prostredia. Takéto zaťaženie by bez náhrady daní skúmanej v tomto rozhodnutí bolo veľkou záťažou najmä pre energeticky náročné spoločnosti. Pri návrhu vnútroštátneho opatrenia neexistovala stabilizovaná prax na právne posúdenie výnimiek alebo zníženia takýchto daní, ktoré sa formálne uplatňujú na rôzne hospodárske odvetvia, ale sú napriek tomu selektívne, pretože poskytujú vlastnú, skutočnú a špecifickú výhodu v prospech určitých sektorov. Na druhej strane je predstaviteľné, že v predmetnom prípade znenie odpovede Súdneho dvora na druhú otázku v rozsudku Adria-Wien mohlo viesť k tomu, že niektorí prijímatelia pomoci v dobrej viere vychádzali z toho, že vnútroštátne opatrenia prerokované pred národným sudcom prestanú byť selektívne, a preto už nebudú predstavovať štátnu pomoc, ak sa ich zvýhodnenie rozšíri na iné sektory ako sektor výroby materiálnych hospodárskych prostriedkov. Po zohľadnení všetkých týchto úvah prichádza Komisia k záveru, že v predmetnom prípade by požiadavka na spätné vrátenie bola porušením princípu ochrany dobrej viery. V súlade s článkom 14 nariadenia č. 659/1999 preto rozhodla Komisia, že by sa nemalo požadovať spätné vrátenie.

| (67) | Úprava o náhrade daní platí pre poľné a lesné hospodárstvo za tých istých podmienok ako pre ostatné zvýhodnené sektory. Rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc sa pri ochrane životného prostredia neaplikuje na poľnohospodárstvo. Pri ohodnotení pomoci presahujúcej sektory v rámci dane z energií (12) však Komisia zvážila rovnocenné zaobchádzanie poľného a lesného hospodárstva s inými odvetviami hospodárstva s výhradou všeobecných Smerníc pre pomoc na ochranu životného prostredia. Vyššie vysvetlenia preto platia aj pre posudzovanie pomoci pre poľnohospodárstvo. |
| --- | --- |

(67)

Úprava o náhrade daní platí pre poľné a lesné hospodárstvo za tých istých podmienok ako pre ostatné zvýhodnené sektory. Rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc sa pri ochrane životného prostredia neaplikuje na poľnohospodárstvo. Pri ohodnotení pomoci presahujúcej sektory v rámci dane z energií (12) však Komisia zvážila rovnocenné zaobchádzanie poľného a lesného hospodárstva s inými odvetviami hospodárstva s výhradou všeobecných Smerníc pre pomoc na ochranu životného prostredia. Vyššie vysvetlenia preto platia aj pre posudzovanie pomoci pre poľnohospodárstvo.

VI.   ZÁVER

| (68) | Komisia konštatuje, že Rakúsko vykonalo zákon o náhrade dane z energií z roku 1996 v znení spolkového zákona č. 158/2002, ktorý bol bez zmeny predĺžený do 31. decembra 2003, s porušením článku 88 ods. 3 Zmluvy o EÚ protiprávne. |
| --- | --- |

(68)

Komisia konštatuje, že Rakúsko vykonalo zákon o náhrade dane z energií z roku 1996 v znení spolkového zákona č. 158/2002, ktorý bol bez zmeny predĺžený do 31. decembra 2003, s porušením článku 88 ods. 3 Zmluvy o EÚ protiprávne.

| (69) | Vo vzťahu k spoločnostiam, pre ktoré zákon o náhrade dane z energií neplatil až do 31. decembra 2001, nie je úprava o pomoci zlučiteľná s rámcom Spoločenstva pre pomoc na ochranu životného prostredia, najmä bodom 52 a 45 i ostatnými ustanoveniami o výnimkách článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

(69)

Vo vzťahu k spoločnostiam, pre ktoré zákon o náhrade dane z energií neplatil až do 31. decembra 2001, nie je úprava o pomoci zlučiteľná s rámcom Spoločenstva pre pomoc na ochranu životného prostredia, najmä bodom 52 a 45 i ostatnými ustanoveniami o výnimkách článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o EÚ.

| (70) | Vo vzťahu k spoločnostiam, pre ktoré zákon o náhrade dane z energií platil už pred 31. decembrom 2001, nie je úprava o pomoci zlučiteľná s rámcom Spoločenstva pre pomoc na ochranu životného prostredia, najmä bodom 51.1. písm. b) druhý podods. a ostatnými ustanoveniami o výnimkách článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o EÚ. Keďže nie je možné uviesť dôvody v prospech zlučiteľnosti úpravy, nie je zlučiteľná so Spoločným trhom. |
| --- | --- |

(70)

Vo vzťahu k spoločnostiam, pre ktoré zákon o náhrade dane z energií platil už pred 31. decembrom 2001, nie je úprava o pomoci zlučiteľná s rámcom Spoločenstva pre pomoc na ochranu životného prostredia, najmä bodom 51.1. písm. b) druhý podods. a ostatnými ustanoveniami o výnimkách článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o EÚ. Keďže nie je možné uviesť dôvody v prospech zlučiteľnosti úpravy, nie je zlučiteľná so Spoločným trhom.

| (71) | Napriek tomu sa nebude vzhľadom na osobité okolnosti predmetného prípadu a v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 659/1999 požadovať spätné vrátenie náhrady. |
| --- | --- |

(71)

Napriek tomu sa nebude vzhľadom na osobité okolnosti predmetného prípadu a v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 659/1999 požadovať spätné vrátenie náhrady.

| (72) | Komisia berie na vedomie, že rakúska vláda dala prísľub spätnej zmeny náhrady dane z energií. Komisia považuje vyššie opísané zmeny za zlučiteľné s rámcom Spoločenstva pre pomoc na ochranu životného prostredia, najmä s bodom 52 v spojení s bodom 45 a bodom 51.1. písm. b) ods. 2, |
| --- | --- |

(72)

Komisia berie na vedomie, že rakúska vláda dala prísľub spätnej zmeny náhrady dane z energií. Komisia považuje vyššie opísané zmeny za zlučiteľné s rámcom Spoločenstva pre pomoc na ochranu životného prostredia, najmä s bodom 52 v spojení s bodom 45 a bodom 51.1. písm. b) ods. 2,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Náhrada za dane, ktorú Rakúsko poskytovalo v roku 2002 podľa zákona o náhrade dane z energií 1996, novelizovaného spolkovým zákonom č. 158/2002 a bez zmeny predĺženého do 31. decembra 2003, predstavuje protiprávnu a so Spoločným trhom nezlučiteľnú štátnu pomoc.

Článok 2

Rakúsko zruší úpravu o pomoci uvedenú v článku 1, ak bude ďalej účinná.

Článok 3

Rakúsko podnikne všetky kroky potrebné na to, aby opatrenie prispôsobilo spätne, tak ako to bolo prisľúbené rakúskymi orgánmi v liste z 5. decembra 2003.

Článok 4

Rakúsko oznámi Komisii do dvoch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia opatrenia, ktoré sa podnikli na splnenie rozhodnutia.

Článok 5

Toto rozhodnutie je adresované Rakúskej republike.

V Bruseli 9. marca 2004

Za Komisiu

Mario MONTI

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 164, 15.7.2003, s. 2.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

2

(3)  V súlade s nariadením Rady (EHS) č. 1182/71 z 3. júna 1971 k stanoveniu pravidiel na lehoty, údaje a termíny (Ú. v. ES L 124, 8.6.1971, s. 1), najmä článkom 3, uplynula lehota na doručenie stanovísk 18. augusta 2003.

3

(4)  Prípad C-143/99 Adria-Wien Pipeline, Wietersdorfer&Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Zb. 2001 ESD, s. I-8365.

4

Adria-Wien Pipeline, Wietersdorfer&Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

Ústavný súdny dvor Rakúska predložil Súdnemu dvoru dve otázky na predbežné rozhodnutie:

| 1. | Treba považovať legislatívne opatrenia členského štátu, ktoré ustanovujú čiastočnú úhradu daní z energie na zemný plyn a elektrickú energiu, ale poskytujú túto náhradu len spoločnostiam, ktorých ťažisko preukázateľne pozostáva z výroby materiálnych hospodárskych prostriedkov, za štátnu pomoc v zmysle článku 92 Zmluvy o EÚ? |
| --- | --- |

1.

Treba považovať legislatívne opatrenia členského štátu, ktoré ustanovujú čiastočnú úhradu daní z energie na zemný plyn a elektrickú energiu, ale poskytujú túto náhradu len spoločnostiam, ktorých ťažisko preukázateľne pozostáva z výroby materiálnych hospodárskych prostriedkov, za štátnu pomoc v zmysle článku 92 Zmluvy o EÚ?

| 2. | V prípade kladnej odpovede na prvú otázku: Treba také legislatívne opatrenie považovať za pomoc podľa článku 92 Zmluvy o EÚ aj vtedy, keď sa poskytuje všetkým spoločnostiam bez ohľadu na to, či ťažisko spočíva dokázateľne vo výrobe materiálnych hospodárskych prostriedkov? |
| --- | --- |

2.

V prípade kladnej odpovede na prvú otázku: Treba také legislatívne opatrenie považovať za pomoc podľa článku 92 Zmluvy o EÚ aj vtedy, keď sa poskytuje všetkým spoločnostiam bez ohľadu na to, či ťažisko spočíva dokázateľne vo výrobe materiálnych hospodárskych prostriedkov?

(5)  Ú. v. ES C 37, 3.2.2001, s. 3.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.

6

(7)  Pozri rozsudok Súdneho dvora Európskych spoločenstiev v prípade C-105/91, Komisia/Grécko, Zb. 1992, s. I-5871; rozsudok v prípade C-11/95 Komisia/Belgicko, Zb. 1996, s. I-4415; rozsudok v prípade C-365/97 Komisia/Taliansko, Zb. 1999, s. I-7773 a rozsudok v prípade 113/86 Komisia /Taliansko, Zb. 1988, s. 607.

7

Komisia/Grécko

(8)  Pozri N 449/2001 – Nemecko, N 123/2000 – Spojené kráľovstvo, C 42/2003 – Švédsko.

8

(9)  Komisia konštatuje, že tieto zmeny ešte nenadobudli účinnosť.

9

(10)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s.1

10

(11)  Prípad 265/85, Van den Bergh a Jurgens BV/Komisia, Zb. 1987, s. 1155, bod 44.

11

Van den Bergh a Jurgens BV/Komisia

(12)  Pozri najmä rozhodnutie Komisie o nemeckej ekologickej dani, NN 47/99 (Ú. v. ES C 166, 12.6.1999) a vo veci pomoci N575/A/99 (Ú. v. ES C 322, 11.11.2000).

12

---

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 190/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 190/22

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 9. decembra 2004,

ktorým sa upravuje konanie podľa článku 81 Zmluvy o ES a článku 53 Dohody o EHP (prípad C.37.533 – cholinchlorid)

[oznámené pod číslom K(2004) 4717]

(Iba anglický, francúzsky a nemecký text je autentický)

(Text s významom pre EHP)

(2005/566/ES)

Komisia 9. decembra 2004 prijala rozhodnutie, ktorým sa upravuje konanie podľa článku 81 Zmluvy o ES a článku 53 Dohody o EHP. Komisia týmto uverejňuje v súlade s ustanoveniami článku 30 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 (1) mená strán a obsah rozhodnutia vrátane akýchkoľvek uložených pokút, so zreteľom na legitímny záujem podnikov o ochranu ich obchodných záujmov. Neutajenú verziu úplného znenia rozhodnutia možno nájsť v pôvodnom jazyku prípadu a v pracovných jazykoch Komisie na internetovej stránke Generálneho riaditeľstva pre hospodársku súťaž na tejto adrese: http://europa.eu.int/comm/competition

I.   SÚHRN PORUŠENIA

1.   Úvod

| (1) | Toto rozhodnutie je určené Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemical Internationals BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, spoločne a nerozdielne (ďalej len „Akzo Nobel“), BASF AG (ďalej len „BASF“), Bioproducts Incorporated (ďalej len „Bioproducts“), Chinook Group Limited Partnership a Chinook Group Limited, spoločne a nerozdielne (ďalej len „Chinook“), DuCoa LP (ďalej len „DuCoa“) a UCB SA (ďalej len „UCB“). |
| --- | --- |

(1)

Toto rozhodnutie je určené Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemical Internationals BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, spoločne a nerozdielne (ďalej len „Akzo Nobel“), BASF AG (ďalej len „BASF“), Bioproducts Incorporated (ďalej len „Bioproducts“), Chinook Group Limited Partnership a Chinook Group Limited, spoločne a nerozdielne (ďalej len „Chinook“), DuCoa LP (ďalej len „DuCoa“) a UCB SA (ďalej len „UCB“).

| (2) | Adresáti boli účastníkmi jedného a neprerušeného porušovania článku 81 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“ alebo „zmluva“) a od 1. januára 1994 článku 53 ods. 1 Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“) na území pokrývajúcom celý EHP. |
| --- | --- |

(2)

Adresáti boli účastníkmi jedného a neprerušeného porušovania článku 81 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“ alebo „zmluva“) a od 1. januára 1994 článku 53 ods. 1 Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“) na území pokrývajúcom celý EHP.

| (3) | Komisia začala vyšetrovanie v globálnom sektore výroby cholinchloridu po prijatí žiadosti o zhovievavosť v apríli 1999 od Bioproducts, dodávateľa z USA 1998 (ďalej len „obdobie vyšetrovania“). |
| --- | --- |

(3)

Komisia začala vyšetrovanie v globálnom sektore výroby cholinchloridu po prijatí žiadosti o zhovievavosť v apríli 1999 od Bioproducts, dodávateľa z USA 1998 (ďalej len „obdobie vyšetrovania“).

2.   Trh cholinchloridu

| (4) | Cholinchlorid patrí do B-komplexovej skupiny vo vode rozpustných vitamínov (vitamín B4). Používa sa najmä v odvetví živočíšnych krmív ako tradičná prísada do krmív, najmä pre hydinu a svine, na zvýšenie rastu, zníženie úmrtnosti, zvýšenie efektívnosti krmív, zvýšenie produkcie vajec a zlepšenie kvality mäsa. |
| --- | --- |

(4)

Cholinchlorid patrí do B-komplexovej skupiny vo vode rozpustných vitamínov (vitamín B4). Používa sa najmä v odvetví živočíšnych krmív ako tradičná prísada do krmív, najmä pre hydinu a svine, na zvýšenie rastu, zníženie úmrtnosti, zvýšenie efektívnosti krmív, zvýšenie produkcie vajec a zlepšenie kvality mäsa.

| (5) | Na začiatku obdobia vyšetrovania sa cholinchlorid vyrábal najmä v Európe a Severnej Amerike (Spojené štáty a Kanada), hoci výrobná kapacita cholinchloridu sa nachádzala aj v Číne, Indii, Japonsku, Kórei a na Taiwane. Výrobcovia zo Severnej Ameriky vyvážali do Strednej a Južnej Ameriky, Európy, na Ďaleký východ a do juhovýchodnej Ázie. Európski výrobcovia začali vyvážať do strednej a Južnej Ameriky, Afriky, juhovýchodnej Ázie a na Ďaleký východ. Európski a severoamerickí výrobcovia mali výrobné zariadenia aj v iných oblastiach sveta a rozširovali miestnu výrobu, aby znížili dopravné a skladovacie náklady a lepšie prenikali na miestne trhy. Menovite BASF vybudoval výrobné zariadenia v Mexiku, Brazílii a Thajsku, Akzo Nobel a UCB v Číne, DuCoa v Mexiku a Chinook v Singapure. |
| --- | --- |

(5)

Na začiatku obdobia vyšetrovania sa cholinchlorid vyrábal najmä v Európe a Severnej Amerike (Spojené štáty a Kanada), hoci výrobná kapacita cholinchloridu sa nachádzala aj v Číne, Indii, Japonsku, Kórei a na Taiwane. Výrobcovia zo Severnej Ameriky vyvážali do Strednej a Južnej Ameriky, Európy, na Ďaleký východ a do juhovýchodnej Ázie. Európski výrobcovia začali vyvážať do strednej a Južnej Ameriky, Afriky, juhovýchodnej Ázie a na Ďaleký východ. Európski a severoamerickí výrobcovia mali výrobné zariadenia aj v iných oblastiach sveta a rozširovali miestnu výrobu, aby znížili dopravné a skladovacie náklady a lepšie prenikali na miestne trhy. Menovite BASF vybudoval výrobné zariadenia v Mexiku, Brazílii a Thajsku, Akzo Nobel a UCB v Číne, DuCoa v Mexiku a Chinook v Singapure.

| (6) | Veľkosť celosvetového trhu cholinchloridu sa odhadovala na 183,7 mil. EUR v roku 1997, poslednom celom roku porušovania, z čoho EHP tvoril 52,6 mil. EUR. Počas obdobia vyšetrovania výrobcovia angažovaní v porušovaní kontrolovali viac ako 80 % svetového trhu. Príslušní európski výrobcovia kontrolovali takmer 80 % EHP. |
| --- | --- |

(6)

Veľkosť celosvetového trhu cholinchloridu sa odhadovala na 183,7 mil. EUR v roku 1997, poslednom celom roku porušovania, z čoho EHP tvoril 52,6 mil. EUR. Počas obdobia vyšetrovania výrobcovia angažovaní v porušovaní kontrolovali viac ako 80 % svetového trhu. Príslušní európski výrobcovia kontrolovali takmer 80 % EHP.

3.   Opis kartelu

| (7) | Pokiaľ ide o EHP, cholinchloridový kartel fungoval na dvoch rôznych, ale úzko súvisiacich úrovniach, a to na globálnej úrovni a európskej úrovni. Na globálnej úrovni sa všetci výrobcovia podliehajúci tomuto konaniu zúčastňovali na protikonkurenčných činnostiach, ktoré sa týkali EHP, od júna 1992 do apríla 1994. Medzi tieto činnosti patrilo určovanie a zvyšovanie celosvetových cien, rozdelenie celosvetových trhov, kontrola distribútorov a spracovateľov a výmena citlivých obchodných informácií. |
| --- | --- |

(7)

Pokiaľ ide o EHP, cholinchloridový kartel fungoval na dvoch rôznych, ale úzko súvisiacich úrovniach, a to na globálnej úrovni a európskej úrovni. Na globálnej úrovni sa všetci výrobcovia podliehajúci tomuto konaniu zúčastňovali na protikonkurenčných činnostiach, ktoré sa týkali EHP, od júna 1992 do apríla 1994. Medzi tieto činnosti patrilo určovanie a zvyšovanie celosvetových cien, rozdelenie celosvetových trhov, kontrola distribútorov a spracovateľov a výmena citlivých obchodných informácií.

| (8) | Severoamerickí výrobcovia sa nezúčastňovali na ďalších protisúťažných stretnutiach uskutočnených len medzi európskymi výrobcami na koordináciu ich správania na európskom trhu. Tieto stretnutia sa konali od marca 1994 do októbra 1998. Medzi činnosti patrilo určovanie a zvyšovanie cien (za EHP ako celok, za konkrétne vnútroštátne trhy, ako aj za individuálnych zákazníkov), rozdelenie individuálnych zákazníkov medzi zúčastnené podniky, rozdelenie trhových podielov pre každý podnik za trh EHP ako celok, kontrola distribútorov a spracovateľov a výmena citlivých obchodných informácií. |
| --- | --- |

(8)

Severoamerickí výrobcovia sa nezúčastňovali na ďalších protisúťažných stretnutiach uskutočnených len medzi európskymi výrobcami na koordináciu ich správania na európskom trhu. Tieto stretnutia sa konali od marca 1994 do októbra 1998. Medzi činnosti patrilo určovanie a zvyšovanie cien (za EHP ako celok, za konkrétne vnútroštátne trhy, ako aj za individuálnych zákazníkov), rozdelenie individuálnych zákazníkov medzi zúčastnené podniky, rozdelenie trhových podielov pre každý podnik za trh EHP ako celok, kontrola distribútorov a spracovateľov a výmena citlivých obchodných informácií.

| (9) | Komisia zistila, že dohody na globálnej úrovni a európskej úrovni predstavovali spolu časť celkovej schémy, ktorá určovala smery činnosti členov kartelu v EHP a obmedzovala ich individuálnu obchodnú činnosť s cieľom sledovať jediný protikonkurenčný ekonomický cieľ, a to narušenie podmienok normálnej hospodárskej súťaže v EHP v oblasti cholinchloridu. Severoamerickí výrobcovia boli účastníkmi tejto schémy určitý čas (od októbra 1992 do apríla 1994, t. j. jeden a pol roka) a európski výrobcovia celé obdobie (od októbra 1992 do septembra 1998, t. j. päť rokov a jedenásť mesiacov). |
| --- | --- |

(9)

Komisia zistila, že dohody na globálnej úrovni a európskej úrovni predstavovali spolu časť celkovej schémy, ktorá určovala smery činnosti členov kartelu v EHP a obmedzovala ich individuálnu obchodnú činnosť s cieľom sledovať jediný protikonkurenčný ekonomický cieľ, a to narušenie podmienok normálnej hospodárskej súťaže v EHP v oblasti cholinchloridu. Severoamerickí výrobcovia boli účastníkmi tejto schémy určitý čas (od októbra 1992 do apríla 1994, t. j. jeden a pol roka) a európski výrobcovia celé obdobie (od októbra 1992 do septembra 1998, t. j. päť rokov a jedenásť mesiacov).

II.   POKUTY

1.   Premlčacia doba

| (10) | Severoamerickí výrobcovia skončili svoju účasť na porušovaní na konci globálneho stretnutia, ktoré sa konalo od 14. do 20. apríla 1994. Prvá akcia vykonaná Komisiou na vyšetrenie porušovania sa konala 26. mája 1999. Keďže táto akcia trvala viac ako päť rokov po skončení účasti severoamerických výrobcov na porušovaní (2), pokuty nemožno uložiť severoamerickým výrobcom Bioproducts, Chinook a DuCoa. |
| --- | --- |

(10)

Severoamerickí výrobcovia skončili svoju účasť na porušovaní na konci globálneho stretnutia, ktoré sa konalo od 14. do 20. apríla 1994. Prvá akcia vykonaná Komisiou na vyšetrenie porušovania sa konala 26. mája 1999. Keďže táto akcia trvala viac ako päť rokov po skončení účasti severoamerických výrobcov na porušovaní (2), pokuty nemožno uložiť severoamerickým výrobcom Bioproducts, Chinook a DuCoa.

2.   Základná suma

Závažnosť

| (11) | Porušovanie v tomto prípade tvorila predovšetkým tajná dohoda členov kartelu o určovaní cien v EHP, podporená rozdelením trhu a dohodnutými akciami proti tamojším konkurentom. Tieto druhy horizontálnych obmedzení patria svojou povahou medzi najhoršie druhy porušení článku 81 ods. 1 Zmluvy a článku 53 ods. 1 Dohody o EHP. Komisia sa po zohľadnení povahy spáchaného porušovania a faktu, že sa týkalo celého spoločného trhu, a po vzniku EHP celého tohto priestoru, domnieva, že Akzo Nobel, BASF a UCB sa dopustili veľmi závažného porušenia článku 81 ods. 1 Zmluvy a 53 ods. 1 Dohody o EHP. Tieto faktory sú podľa názoru Komisie také, že porušenie musí kvalifikovať ako veľmi závažné, aj keď skutočný účinok porušenia nemožno merať. |
| --- | --- |

(11)

Porušovanie v tomto prípade tvorila predovšetkým tajná dohoda členov kartelu o určovaní cien v EHP, podporená rozdelením trhu a dohodnutými akciami proti tamojším konkurentom. Tieto druhy horizontálnych obmedzení patria svojou povahou medzi najhoršie druhy porušení článku 81 ods. 1 Zmluvy a článku 53 ods. 1 Dohody o EHP. Komisia sa po zohľadnení povahy spáchaného porušovania a faktu, že sa týkalo celého spoločného trhu, a po vzniku EHP celého tohto priestoru, domnieva, že Akzo Nobel, BASF a UCB sa dopustili veľmi závažného porušenia článku 81 ods. 1 Zmluvy a 53 ods. 1 Dohody o EHP. Tieto faktory sú podľa názoru Komisie také, že porušenie musí kvalifikovať ako veľmi závažné, aj keď skutočný účinok porušenia nemožno merať.

Rozdielny prístup

| (12) | V rámci kategórie veľmi závažných porušení škála možných pokút umožňuje uplatniť rozdielny prístup k podnikom na zohľadnenie účinnej ekonomickej schopnosti vinníkov spôsobiť závažnú škodu v oblasti hospodárskej súťaže. Komisia berie do úvahy, že porušovanie začalo na globálnej úrovni, s účasťou severoamerických podnikov, ktoré sa dohodli okrem iného na stiahnutí sa z európskeho trhu, a na základe toho sa domnieva, že v tomto prípade je na určenie príslušnej váhy podnikov zúčastňujúcich sa na porušovaní vhodné použiť ich globálne trhové podiely. Chinook bol najväčším trhovým hospodárskym subjektom na svete s trhovým podielom 19,3 %. Preto sa zaraďuje do prvej kategórie. DuCoa s trhovým podielom 16,3 % sa zaraďuje do druhej kategórie. UCB, Bioproducts a Akzo Nobel s trhovými podielmi 13,4 %, 12,2 %, respektíve 12,0 % sa zaraďujú do tretej kategórie. Napokon BASF s trhovým podielom 9,1 % sa radí do štvrtej kategórie. |
| --- | --- |

(12)

V rámci kategórie veľmi závažných porušení škála možných pokút umožňuje uplatniť rozdielny prístup k podnikom na zohľadnenie účinnej ekonomickej schopnosti vinníkov spôsobiť závažnú škodu v oblasti hospodárskej súťaže. Komisia berie do úvahy, že porušovanie začalo na globálnej úrovni, s účasťou severoamerických podnikov, ktoré sa dohodli okrem iného na stiahnutí sa z európskeho trhu, a na základe toho sa domnieva, že v tomto prípade je na určenie príslušnej váhy podnikov zúčastňujúcich sa na porušovaní vhodné použiť ich globálne trhové podiely. Chinook bol najväčším trhovým hospodárskym subjektom na svete s trhovým podielom 19,3 %. Preto sa zaraďuje do prvej kategórie. DuCoa s trhovým podielom 16,3 % sa zaraďuje do druhej kategórie. UCB, Bioproducts a Akzo Nobel s trhovými podielmi 13,4 %, 12,2 %, respektíve 12,0 % sa zaraďujú do tretej kategórie. Napokon BASF s trhovým podielom 9,1 % sa radí do štvrtej kategórie.

Dostatočné odradenie

| (13) | V rámci kategórie veľmi závažných porušení rozsah možných pokút umožňuje tiež stanoviť pokuty na úrovni, ktorá zabezpečuje, aby mali dostatočný odradzujúci účinok a aby sa zohľadnila veľkosť každého podniku. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že v roku 2003, poslednom finančnom roku pred týmto rozhodnutím, obrat UCB bol 3 mld. EUR, obrat Akzo Nobel 13 mld. EUR a obrat BASF 33,4 mld. EUR. Komisia sa preto domnieva, že je vhodné vynásobiť pokutu pre Akzo Nobel koeficientom 1,5 a pre BASF koeficientom 2. |
| --- | --- |

(13)

V rámci kategórie veľmi závažných porušení rozsah možných pokút umožňuje tiež stanoviť pokuty na úrovni, ktorá zabezpečuje, aby mali dostatočný odradzujúci účinok a aby sa zohľadnila veľkosť každého podniku. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že v roku 2003, poslednom finančnom roku pred týmto rozhodnutím, obrat UCB bol 3 mld. EUR, obrat Akzo Nobel 13 mld. EUR a obrat BASF 33,4 mld. EUR. Komisia sa preto domnieva, že je vhodné vynásobiť pokutu pre Akzo Nobel koeficientom 1,5 a pre BASF koeficientom 2.

Trvanie

| (14) | Akzo Nobel NV spolu s Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, BASF AG a UCB SA sa zúčastňovali na porušovaní najmenej od 13. októbra 1992 do 30. septembra 1998, čiže päť rokov a jedenásť mesiacov. |
| --- | --- |

(14)

Akzo Nobel NV spolu s Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, BASF AG a UCB SA sa zúčastňovali na porušovaní najmenej od 13. októbra 1992 do 30. septembra 1998, čiže päť rokov a jedenásť mesiacov.

3.   Priťažujúce okolnosti

Recidíva

| (15) | V čase, keď dochádzalo k porušovaniu, BASF už podliehal predchádzajúcim zákazom Komisie, pokiaľ ide o kartelové činnosti stanovené v rozhodnutiach 69/243/EHS (3) a 94/599/ES (4). Skutočnosť, že BASF opakoval rovnaký druh správania, hoci v inom sektore ako sektor, v ktorom mu boli vyrubené pokuty, vyjadruje, že prvé pokuty neprinútili BASF zmeniť svoje správanie v celom podniku. To pre Komisiu predstavuje priťažujúcu okolnosť. Táto priťažujúca okolnosť oprávňuje zvýšenie základnej sumy pokuty uloženej BASF o 50 %. Sadzba 50 % je bežná sadzba, ktorú Komisia uplatňuje v prípadoch recidívy. |
| --- | --- |

(15)

V čase, keď dochádzalo k porušovaniu, BASF už podliehal predchádzajúcim zákazom Komisie, pokiaľ ide o kartelové činnosti stanovené v rozhodnutiach 69/243/EHS (3) a 94/599/ES (4). Skutočnosť, že BASF opakoval rovnaký druh správania, hoci v inom sektore ako sektor, v ktorom mu boli vyrubené pokuty, vyjadruje, že prvé pokuty neprinútili BASF zmeniť svoje správanie v celom podniku. To pre Komisiu predstavuje priťažujúcu okolnosť. Táto priťažujúca okolnosť oprávňuje zvýšenie základnej sumy pokuty uloženej BASF o 50 %. Sadzba 50 % je bežná sadzba, ktorú Komisia uplatňuje v prípadoch recidívy.

4.   Poľahčujúce okolnosti

Skoré skončenie porušovania

| (16) | BASF a UCB žiadajú zníženie za skoré skončenie. Kartelové porušenia predstavujú samotnou svojou povahou ťažké porušenia protitrustových právnych predpisov. Účastníci týchto porušení si zvyčajne veľmi dobre uvedomujú, že sa angažujú v protiprávnej činnosti. Podľa názoru Komisie v takýchto prípadoch úmyselného protiprávneho správania skutočnosť, že podnik skončí svoje správanie pred zásahom Komisie, si nezasluhuje inú zvláštnu odmenu ako skutočnosť, že doba porušovania príslušného podniku bude kratšia ako by bola v inom prípade. |
| --- | --- |

(16)

BASF a UCB žiadajú zníženie za skoré skončenie. Kartelové porušenia predstavujú samotnou svojou povahou ťažké porušenia protitrustových právnych predpisov. Účastníci týchto porušení si zvyčajne veľmi dobre uvedomujú, že sa angažujú v protiprávnej činnosti. Podľa názoru Komisie v takýchto prípadoch úmyselného protiprávneho správania skutočnosť, že podnik skončí svoje správanie pred zásahom Komisie, si nezasluhuje inú zvláštnu odmenu ako skutočnosť, že doba porušovania príslušného podniku bude kratšia ako by bola v inom prípade.

Nenaplnenie realizácie

| (17) | Akzo Nobel, BASF a UCB tvrdia, že porušovanie alebo jeho prvky neboli realizované, neboli realizované úplne alebo nie účinne. Podľa názoru Komisie dohody, ak sa týkali trhu EHP, realizovali prinajmenšom európski výrobcovia. Realizovali ich najmä vo vzťahu k základným prvkom cien a rozdelenia zákazníkov v Európe a kontroly nad spracovateľmi, aj keď táto realizácia mohla byť nie celkom úspešná v dosiahnutí skutočného vplyvu na trh z dôvodu zostávajúcej konkurencie na tomto trhu. Žiadny z troch dotknutých výrobcov neposkytol žiadny dôkaz, že si želal dobrovoľné skončenie uskutočňovania dohôd, ktoré uzatvorili vo vzťahu k EHP, a že vykonal akýkoľvek akciu v prospech toho počas obdobia, keď ich dodržiavali. |
| --- | --- |

(17)

Akzo Nobel, BASF a UCB tvrdia, že porušovanie alebo jeho prvky neboli realizované, neboli realizované úplne alebo nie účinne. Podľa názoru Komisie dohody, ak sa týkali trhu EHP, realizovali prinajmenšom európski výrobcovia. Realizovali ich najmä vo vzťahu k základným prvkom cien a rozdelenia zákazníkov v Európe a kontroly nad spracovateľmi, aj keď táto realizácia mohla byť nie celkom úspešná v dosiahnutí skutočného vplyvu na trh z dôvodu zostávajúcej konkurencie na tomto trhu. Žiadny z troch dotknutých výrobcov neposkytol žiadny dôkaz, že si želal dobrovoľné skončenie uskutočňovania dohôd, ktoré uzatvorili vo vzťahu k EHP, a že vykonal akýkoľvek akciu v prospech toho počas obdobia, keď ich dodržiavali.

Dĺžka vyšetrovania

| (18) | BASF tvrdí, že zníženie by sa malo poskytnúť z dôvodu dlhej doby vyšetrovania. Komisia podotýka, že vo všeobecnosti neexistuje požiadavka, aby Komisia znížila pokutu z dôvodu dĺžky vyšetrovania. Zvyčajné premlčacie lehoty ustanovené v článku 25 nariadenia (ES) č. 1/2003 sú použiteľné. Predovšetkým odsek 5 toho článku stanovuje, že premlčacia lehota končí najneskôr v deň, keď lehota rovnajúca sa dvojnásobku premlčacej lehoty uplynula bez toho, aby Komisia uložila pokutu alebo periodickú platbu penále. V tomto konaní je ďaleko od toho, aby táto lehota vypršala. |
| --- | --- |

(18)

BASF tvrdí, že zníženie by sa malo poskytnúť z dôvodu dlhej doby vyšetrovania. Komisia podotýka, že vo všeobecnosti neexistuje požiadavka, aby Komisia znížila pokutu z dôvodu dĺžky vyšetrovania. Zvyčajné premlčacie lehoty ustanovené v článku 25 nariadenia (ES) č. 1/2003 sú použiteľné. Predovšetkým odsek 5 toho článku stanovuje, že premlčacia lehota končí najneskôr v deň, keď lehota rovnajúca sa dvojnásobku premlčacej lehoty uplynula bez toho, aby Komisia uložila pokutu alebo periodickú platbu penále. V tomto konaní je ďaleko od toho, aby táto lehota vypršala.

Stav krízy

| (19) | BASF tvrdí, že zníženie by sa malo poskytnúť za údajný fakt, že sektor cholinchloridu sa nachádzal v stave krízy. Komisia podotýka, že fakt, že podniku sa nedarí dosiahnuť zisk v určitej obchodnej činnosti, nie je povolením, aby uzatvoril tajnú dohodu s konkurentmi na oklamanie zákazníkov a iných konkurentov. Riziko, že sa začne uplatňovať kartel, zväčša nenastáva vtedy, keď podniky dosahujú veľký zisk, ale práve vtedy, keď sa sektor stretáva s problémami. |
| --- | --- |

(19)

BASF tvrdí, že zníženie by sa malo poskytnúť za údajný fakt, že sektor cholinchloridu sa nachádzal v stave krízy. Komisia podotýka, že fakt, že podniku sa nedarí dosiahnuť zisk v určitej obchodnej činnosti, nie je povolením, aby uzatvoril tajnú dohodu s konkurentmi na oklamanie zákazníkov a iných konkurentov. Riziko, že sa začne uplatňovať kartel, zväčša nenastáva vtedy, keď podniky dosahujú veľký zisk, ale práve vtedy, keď sa sektor stretáva s problémami.

Disciplinárne opatrenia a program dodržiavania právnych predpisov

| (20) | BASF tvrdí, že by mal dostať zníženie za to, že prijal disciplinárne opatrenia proti zamestnancom angažovaným v porušovaní a že zaviedol program dodržiavania právnych predpisov. Hoci Komisia víta opatrenia, ktoré podniky prijali na zabránenie porušovaniu kartelových predpisov v budúcnosti, takéto opatrenia nemôžu zmeniť fakt, že nastalo porušovanie, a potrebu primerane ho potrestať v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(20)

BASF tvrdí, že by mal dostať zníženie za to, že prijal disciplinárne opatrenia proti zamestnancom angažovaným v porušovaní a že zaviedol program dodržiavania právnych predpisov. Hoci Komisia víta opatrenia, ktoré podniky prijali na zabránenie porušovaniu kartelových predpisov v budúcnosti, takéto opatrenia nemôžu zmeniť fakt, že nastalo porušovanie, a potrebu primerane ho potrestať v tomto rozhodnutí.

Účinná spolupráca mimo oznámenia o zhovievavosti z roku 1996

| (21) | UCB bol prvý podnik, ktorý dobrovoľne informoval Komisiu o fakte, že európski výrobcovia okrem stretnutí na globálnej úrovni vykonali mnoho vzájomných stretnutí na európskej úrovni. Dôkazy, ktoré o týchto stretnutiach UCB dobrovoľne poskytol, umožnili Komisii určiť, že porušovanie trvalo päť rokov a jedenásť mesiacov. Keby Komisia vedela len o dohodách na globálnej úrovni, trvanie porušovania by bolo jeden rok a šesť mesiacov. Komisia sa domnieva, že ako odmenu za toto predĺženie trvania porušovania je vhodné poskytnúť UCB zníženie za poľahčujúce okolnosti vo výške 25,8 % základnej sumy. Toto zníženie zodpovedá 40 % zvýšeniu základnej sumy v dôsledku trvania porušovania päť rokov a jedenásť mesiacov namiesto jedného roka a šiestich mesiacov. |
| --- | --- |

(21)

UCB bol prvý podnik, ktorý dobrovoľne informoval Komisiu o fakte, že európski výrobcovia okrem stretnutí na globálnej úrovni vykonali mnoho vzájomných stretnutí na európskej úrovni. Dôkazy, ktoré o týchto stretnutiach UCB dobrovoľne poskytol, umožnili Komisii určiť, že porušovanie trvalo päť rokov a jedenásť mesiacov. Keby Komisia vedela len o dohodách na globálnej úrovni, trvanie porušovania by bolo jeden rok a šesť mesiacov. Komisia sa domnieva, že ako odmenu za toto predĺženie trvania porušovania je vhodné poskytnúť UCB zníženie za poľahčujúce okolnosti vo výške 25,8 % základnej sumy. Toto zníženie zodpovedá 40 % zvýšeniu základnej sumy v dôsledku trvania porušovania päť rokov a jedenásť mesiacov namiesto jedného roka a šiestich mesiacov.

5.   Uplatňovanie oznámenia o zhovievanosti z roku 1996

Výrazné zníženie pokuty („oddiel D“: zníženie z 10 % na 50 %)

| (22) | Akzo Nobel, BASF a UCB spolupracovali s Komisiou v rôznych etapách vyšetrovania s cieľom získať priaznivé zaobchádzanie stanovené v oznámení o zhovievavosti z roku 1996, ktoré je použiteľné v tomto konaní (5). |
| --- | --- |

(22)

Akzo Nobel, BASF a UCB spolupracovali s Komisiou v rôznych etapách vyšetrovania s cieľom získať priaznivé zaobchádzanie stanovené v oznámení o zhovievavosti z roku 1996, ktoré je použiteľné v tomto konaní (5).

BASF

| (23) | BASF bol tretí podnik, ktorý dobrovoľne predložil dôkazy o globálnej dohode. Keď BASF predložil dôkazy, Komisia už mala k dispozícii dôkazy ohľadom týchto dohôd, ktoré predložili Chinook a Bioproducts. Bez ohľadu na hodnotu dôkazov, ktoré predložil Chinook, dôkazy Bioproducts samotné boli celkom dostačujúce, aby predstavovali usvedčujúce dôkazy o existencii kartelu v zmysle oddielu B oznámenia o zhovievavosti z roku 1996. Preto keď BASF predložil svoje dôkazy, nebol prvým podnikom, ktorý predložil Komisii usvedčujúce dôkazy o existencii kartelu. V dôsledku toho oddiely B a C oznámenia o zhovievavosti z roku 1996 nie sú použiteľné pre BASF, ani pre ostatných dvoch európskych výrobcov. |
| --- | --- |

(23)

BASF bol tretí podnik, ktorý dobrovoľne predložil dôkazy o globálnej dohode. Keď BASF predložil dôkazy, Komisia už mala k dispozícii dôkazy ohľadom týchto dohôd, ktoré predložili Chinook a Bioproducts. Bez ohľadu na hodnotu dôkazov, ktoré predložil Chinook, dôkazy Bioproducts samotné boli celkom dostačujúce, aby predstavovali usvedčujúce dôkazy o existencii kartelu v zmysle oddielu B oznámenia o zhovievavosti z roku 1996. Preto keď BASF predložil svoje dôkazy, nebol prvým podnikom, ktorý predložil Komisii usvedčujúce dôkazy o existencii kartelu. V dôsledku toho oddiely B a C oznámenia o zhovievavosti z roku 1996 nie sú použiteľné pre BASF, ani pre ostatných dvoch európskych výrobcov.

| (24) | Možno povedať, že dôkazy, ktoré predložil BASF a ktoré sa obmedzovali na globálne dohody, svojou podstatou významne prispeli k dokázaniu existencie porušovania v zmysle oddielu D oznámenia o zhovievavosti z roku 1996, čo umožňuje zníženie v rozsahu od 10 % do 50 %. Hodnota týchto podaných dôkazov však zostala dosť obmedzená, keď sa vezmú do úvahy rozsiahle dôkazy o globálnych dohodách, ktoré Komisia už mala k dispozícii. |
| --- | --- |

(24)

Možno povedať, že dôkazy, ktoré predložil BASF a ktoré sa obmedzovali na globálne dohody, svojou podstatou významne prispeli k dokázaniu existencie porušovania v zmysle oddielu D oznámenia o zhovievavosti z roku 1996, čo umožňuje zníženie v rozsahu od 10 % do 50 %. Hodnota týchto podaných dôkazov však zostala dosť obmedzená, keď sa vezmú do úvahy rozsiahle dôkazy o globálnych dohodách, ktoré Komisia už mala k dispozícii.

| (25) | BASF po prijatí zoznamu námietok informoval Komisiu, že zásadne nenamieta proti faktom, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia, okrem niektorých faktických opráv, ktoré Komisia prijala. |
| --- | --- |

(25)

BASF po prijatí zoznamu námietok informoval Komisiu, že zásadne nenamieta proti faktom, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia, okrem niektorých faktických opráv, ktoré Komisia prijala.

| (26) | Komisia sa domnieva, zohľadňujúc rôzne prvky uvedenej spolupráce, že BASF je oprávnený na 20 % zníženie pokuty, ktorá by inak bola uložená. |
| --- | --- |

(26)

Komisia sa domnieva, zohľadňujúc rôzne prvky uvedenej spolupráce, že BASF je oprávnený na 20 % zníženie pokuty, ktorá by inak bola uložená.

UCB

| (27) | UCB dobrovoľne informoval Komisiu o deviatich kartelových stretnutiach konaných na európskej úrovni od marca 1994 do októbra 1998. Uviedol účastníkov a poskytol stručný všeobecný opis obsahu týchto stretnutí. Pripojil tiež správy z toho obdobia z prvých dvoch z týchto kartelových stretnutí, ktoré sa konali v roku 1994. V čase, keď UCB predložil tieto dôkazy, Komisia nevedela o žiadnych stretnutiach na európskej úrovni. Tieto dôkazy spolu predstavovali výrazný hodnotný prínos k dokázaniu porušovania, aj keď sa za obdobie od roku 1995 do roku 1998 neposkytli žiadne písomné dôkazy z toho obdobia. |
| --- | --- |

(27)

UCB dobrovoľne informoval Komisiu o deviatich kartelových stretnutiach konaných na európskej úrovni od marca 1994 do októbra 1998. Uviedol účastníkov a poskytol stručný všeobecný opis obsahu týchto stretnutí. Pripojil tiež správy z toho obdobia z prvých dvoch z týchto kartelových stretnutí, ktoré sa konali v roku 1994. V čase, keď UCB predložil tieto dôkazy, Komisia nevedela o žiadnych stretnutiach na európskej úrovni. Tieto dôkazy spolu predstavovali výrazný hodnotný prínos k dokázaniu porušovania, aj keď sa za obdobie od roku 1995 do roku 1998 neposkytli žiadne písomné dôkazy z toho obdobia.

| (28) | UCB po prijatí zoznamu námietok informoval Komisiu, že zásadne nenamieta proti faktom, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia, okrem niektorých faktických opráv, ktoré Komisia prijala. V tom istom písomnom podaní však UCB tvrdil, že hoci sa zúčastnil na mnohých stretnutiach na globálnej úrovni, nikdy nebol stranou žiadnej dohody na globálnej úrovni. Komisia v rozhodnutí odmietla toto tvrdenie ako nepodložené. Preto UCB, ktorý po prijatí zoznamu námietok fakticky napadol podstatný prvok faktov, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia, nedostane zníženie za nenapadnutie faktov, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia. |
| --- | --- |

(28)

UCB po prijatí zoznamu námietok informoval Komisiu, že zásadne nenamieta proti faktom, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia, okrem niektorých faktických opráv, ktoré Komisia prijala. V tom istom písomnom podaní však UCB tvrdil, že hoci sa zúčastnil na mnohých stretnutiach na globálnej úrovni, nikdy nebol stranou žiadnej dohody na globálnej úrovni. Komisia v rozhodnutí odmietla toto tvrdenie ako nepodložené. Preto UCB, ktorý po prijatí zoznamu námietok fakticky napadol podstatný prvok faktov, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia, nedostane zníženie za nenapadnutie faktov, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia.

| (29) | Komisia sa domnieva, zohľadňujúc rôzne prvky uvedenej spolupráce, že UCB je oprávnený na 30 % zníženie pokuty, ktorá by inak bola uložená. |
| --- | --- |

(29)

Komisia sa domnieva, zohľadňujúc rôzne prvky uvedenej spolupráce, že UCB je oprávnený na 30 % zníženie pokuty, ktorá by inak bola uložená.

Akzo Nobel

| (30) | Akzo Nobel predložil v januári 2002 dobrovoľnú správu o európskych dohodách. V tejto správe poskytol podrobný opis obsahu dohôd na európskej úrovni vrátane dôležitých informácií, ktoré UCB neuviedol. Fakt, že Akzo Nobel podal túto správu dva a pol roka po predložení dôkazov o týchto dohodách firmou UCB, však treba zohľadniť v poskytnutom znížení z titulu zhovievavosti. |
| --- | --- |

(30)

Akzo Nobel predložil v januári 2002 dobrovoľnú správu o európskych dohodách. V tejto správe poskytol podrobný opis obsahu dohôd na európskej úrovni vrátane dôležitých informácií, ktoré UCB neuviedol. Fakt, že Akzo Nobel podal túto správu dva a pol roka po predložení dôkazov o týchto dohodách firmou UCB, však treba zohľadniť v poskytnutom znížení z titulu zhovievavosti.

| (31) | Akzo Nobel po prijatí zoznamu námietok informoval Komisiu, že zásadne nenamieta proti faktom, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia, okrem niektorých faktických opráv, ktoré Komisia prijala. |
| --- | --- |

(31)

Akzo Nobel po prijatí zoznamu námietok informoval Komisiu, že zásadne nenamieta proti faktom, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia, okrem niektorých faktických opráv, ktoré Komisia prijala.

| (32) | Komisia sa domnieva, zohľadňujúc rôzne prvky uvedenej spolupráce, že Akzo Nobel je oprávnený na 30 % zníženie pokuty, ktorá by inak bola uložená. Táto určená výška berie na jednej strane do úvahy, že správa Akzo Nobel o európskych dohodách bola pre Komisiu približne rovnako cenná ako informácie a dôkazy o týchto dohodách, ktoré dodal UCB skôr, ale prišla o dva a pol roka neskôr, a na druhej strane, že Akzo Nobel, na rozdiel od UCB, nenapadol fakty, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia. V dôsledku toho si oba podniky zasluhujú rovnaké percentuálne zníženie. |
| --- | --- |

(32)

Komisia sa domnieva, zohľadňujúc rôzne prvky uvedenej spolupráce, že Akzo Nobel je oprávnený na 30 % zníženie pokuty, ktorá by inak bola uložená. Táto určená výška berie na jednej strane do úvahy, že správa Akzo Nobel o európskych dohodách bola pre Komisiu približne rovnako cenná ako informácie a dôkazy o týchto dohodách, ktoré dodal UCB skôr, ale prišla o dva a pol roka neskôr, a na druhej strane, že Akzo Nobel, na rozdiel od UCB, nenapadol fakty, na ktorých Komisia založila svoje obvinenia. V dôsledku toho si oba podniky zasluhujú rovnaké percentuálne zníženie.

6.   Rozhodnutie

| (33) | Nasledujúce podniky porušili článok 81 ods. 1 Zmluvy a – od 1. januára 1994 – článok 53 ods. 1 Dohody o EHP účasťou v uvedených obdobiach v bloku dohôd a v praktikách spoločného postupu, ktoré spočívali v určovaní cien, rozdelení trhu a dohodnutých akciách proti konkurentom v sektore cholinchloridu v EHP:






  a) | Akzo Nobel NV, spolu s Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, od 13. októbra 1992 do 30. septembra 1998; |
| --- | --- | --- |

(33)

Nasledujúce podniky porušili článok 81 ods. 1 Zmluvy a – od 1. januára 1994 – článok 53 ods. 1 Dohody o EHP účasťou v uvedených obdobiach v bloku dohôd a v praktikách spoločného postupu, ktoré spočívali v určovaní cien, rozdelení trhu a dohodnutých akciách proti konkurentom v sektore cholinchloridu v EHP:

a)

Akzo Nobel NV, spolu s Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, od 13. októbra 1992 do 30. septembra 1998;

| b) | BASF AG, od 13. októbra 1992 do 30. septembra 1998; |
| --- | --- |

b)

BASF AG, od 13. októbra 1992 do 30. septembra 1998;

| c) | Bioproducts Incorporated, od 13. októbra 1992 do 14. apríla 1994; |
| --- | --- |

c)

Bioproducts Incorporated, od 13. októbra 1992 do 14. apríla 1994;

| d) | Chinook Group Limited Partnership, spolu s Chinook Group Limited, od 13. októbra 1992 do 14. apríla 1994; |
| --- | --- |

d)

Chinook Group Limited Partnership, spolu s Chinook Group Limited, od 13. októbra 1992 do 14. apríla 1994;

| e) | DuCoa, LP, od 13. októbra 1992 do 14. apríla 1994; |
| --- | --- |

e)

DuCoa, LP, od 13. októbra 1992 do 14. apríla 1994;

| f) | UCB SA, od 13. októbra 1992 do 30. septembra 1998. |
| --- | --- |

f)

UCB SA, od 13. októbra 1992 do 30. septembra 1998.

| (34) | Za tieto porušenia sa ukladajú tieto pokuty:












  a) | Akzo Nobel N.V, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, spoločne a nerozdielne |
| --- | --- | --- |

(34)

Za tieto porušenia sa ukladajú tieto pokuty:

a)

Akzo Nobel N.V, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, spoločne a nerozdielne

20,99 mil. EUR;

| b) | BASF AG |
| --- | --- |

b)

BASF AG

34,97 mil. EUR;

| c) | UCB SA |
| --- | --- |

c)

UCB SA

10,38 mil. EUR.

| (35) | Podniky uvedené v bode odôvodnenia 33 okamžite ukončia svoje porušovanie, ak ho ešte neukončili. Zdržia sa zopakovania akéhokoľvek takého činu alebo konania ako porušovanie zistené v tomto prípade a akéhokoľvek činu alebo konania, ktoré majú rovnaký alebo podobný cieľ alebo účinok. |
| --- | --- |

(35)

Podniky uvedené v bode odôvodnenia 33 okamžite ukončia svoje porušovanie, ak ho ešte neukončili. Zdržia sa zopakovania akéhokoľvek takého činu alebo konania ako porušovanie zistené v tomto prípade a akéhokoľvek činu alebo konania, ktoré majú rovnaký alebo podobný cieľ alebo účinok.

---

(1)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 411/2004 (Ú. v. EÚ L 68, 6.3.2004, s. 1).

(2)  Pozri článok 1 nariadenia Rady (EHS) č. 2988/74 (Ú. v. ES L 319, 29.11.1974, s. 1) a článok 25 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003.

(3)  Ú. v. ES L 195, 7.8.1969, s. 11.

(4)  Ú. v. ES L 239, 14.9.1994, s. 14.

(5)  Podľa bodu 28 oznámenia o zhovievavosti z roku 2002 zo 14. februára 2002 oznámenie z roku 2002 nahrádza oznámenie z roku 1996 vo všetkých prípadoch, v ktorých žiadny podnik nekontaktoval Komisiu s cieľom získať výhodu priaznivého zaobchádzania uvedenú v tomto oznámení. Keďže v tomto prípade Komisiu požiadali o zhovievavosť viaceré podniky pred 14. februárom 2002, oznámenie o zhovievavosti z roku 1996 je použiteľné.

---

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 190/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 190/27

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 8. júla 2005,

ktorým sa pozastavuje postup preskúmania týkajúci sa prekážok obchodu pozostávajúceho zo zavedených opatrení a praktík uskutočňovaných Uruguajskou východnou republikou, ktoré ovplyvňujú obchod so škótskou whisky

(2005/567/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 3286/94 z 22. decembra 1994, stanovujúce postupy Spoločenstva v oblasti spoločnej obchodnej politiky s cieľom zabezpečiť uplatňovanie práv Spoločenstva podľa pravidiel medzinárodného obchodu, najmä tých, ktoré boli zavedené pod záštitou Svetovej obchodnej organizácie (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,

keďže:

| (1) | Dňa 2. septembra 2004 Asociácia škótskej whisky (SWA) podala sťažnosť v zmysle článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 3286/94 (ďalej len „nariadenie“). |
| --- | --- |

(1)

Dňa 2. septembra 2004 Asociácia škótskej whisky (SWA) podala sťažnosť v zmysle článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 3286/94 (ďalej len „nariadenie“).

| (2) | Podľa asociácie SWA vývoz whisky z krajín Spoločenstva do Uruguajskej východnej republiky brzdili početné prekážky obchodu v zmysle článku 2 ods. 1 nariadenia. |
| --- | --- |

(2)

Podľa asociácie SWA vývoz whisky z krajín Spoločenstva do Uruguajskej východnej republiky brzdili početné prekážky obchodu v zmysle článku 2 ods. 1 nariadenia.

| (3) | Všetky tieto údajné prekážky obchodu boli spojené s vnútorným uruguajským systémom spotrebnej dane. |
| --- | --- |

(3)

Všetky tieto údajné prekážky obchodu boli spojené s vnútorným uruguajským systémom spotrebnej dane.

| (4) | Komisia po konzultáciách s poradným výborom vytvoreným uvedeným nariadením rozhodla, že sťažnosť obsahovala dostatočné množstvo dôkazov na začatie postupu preskúmania. Toto oznámenie o začatí bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie23. októbra 2004 (2). |
| --- | --- |

(4)

Komisia po konzultáciách s poradným výborom vytvoreným uvedeným nariadením rozhodla, že sťažnosť obsahovala dostatočné množstvo dôkazov na začatie postupu preskúmania. Toto oznámenie o začatí bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie23. októbra 2004 (2).

| (5) | Počas vyšetrovania uruguajská vláda vyjadrila ochotu nájsť riešenie otázok týkajúcich sa sťažnosti rokovacou cestou a navrhla:






  a) | Zrušiť požiadavku, podľa ktorej by whisky zahrnutá do najnižšej daňovej kategórie, mala mať menej ako tri roky. Opatrenie nadobudne účinnosť od 1. júla 2005. |
| --- | --- | --- |

(5)

Počas vyšetrovania uruguajská vláda vyjadrila ochotu nájsť riešenie otázok týkajúcich sa sťažnosti rokovacou cestou a navrhla:

a)

Zrušiť požiadavku, podľa ktorej by whisky zahrnutá do najnižšej daňovej kategórie, mala mať menej ako tri roky. Opatrenie nadobudne účinnosť od 1. júla 2005.

| b) | Uplatňovať rovnaké zaobchádzanie s domácou a dovezenou whisky vzhľadom na požiadavku nalepovania kontrolných známok. Uruguajská východná republika zmení a doplní svoje nariadenie z 30. júna 2005 a opatrenie nadobudne účinnosť po prechodnom období 90 dní. |
| --- | --- |

b)

Uplatňovať rovnaké zaobchádzanie s domácou a dovezenou whisky vzhľadom na požiadavku nalepovania kontrolných známok. Uruguajská východná republika zmení a doplní svoje nariadenie z 30. júna 2005 a opatrenie nadobudne účinnosť po prechodnom období 90 dní.

| c) | Podporovať zmeny v štruktúre dane IMESI s cieľom zosúladiť ju s bežným daňovým systémom na medzinárodnej úrovni. Táto zmena by mala umožniť riešenie údajného nedostatku transparentnosti a predvídateľnosti. Očakáva sa, že reformný proces bude uzavretý do konca roku 2006. |
| --- | --- |

c)

Podporovať zmeny v štruktúre dane IMESI s cieľom zosúladiť ju s bežným daňovým systémom na medzinárodnej úrovni. Táto zmena by mala umožniť riešenie údajného nedostatku transparentnosti a predvídateľnosti. Očakáva sa, že reformný proces bude uzavretý do konca roku 2006.

| (6) | Preto Komisia považuje za vhodné postup pozastaviť. |
| --- | --- |

(6)

Preto Komisia považuje za vhodné postup pozastaviť.

| (7) | Spoločenstvo bude sledovať implementáciu výsledku rokovania a postup ukončí až vtedy, keď uruguajská vláda splní svoje záväzky. |
| --- | --- |

(7)

Spoločenstvo bude sledovať implementáciu výsledku rokovania a postup ukončí až vtedy, keď uruguajská vláda splní svoje záväzky.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom poradného výboru, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom poradného výboru,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článok

Postup preskúmania týkajúceho sa prekážok obchodu pozostávajúceho zo zavedených opatrení a praktík uskutočňovaných Uruguajskou východnou republikou, ktoré ovplyvňujú obchod so škótskou whisky, je týmto pozastavený.

V Bruseli 8. júla 2005

Za Komisiu

Peter MANDELSON

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 349, 31.12.1994, s. 71. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 356/95 (Ú. v. ES L 41, 23.2.1995, s. 3).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 261, 23.10.2004, s. 3.

2

---

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 190/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 190/28

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 11. júla 2005,

ktoré sa týka žiadosti Maďarskej republiky o uplatňovanie znížených sadzieb DPH na dodávky zemného plynu

[oznámené pod číslom K(2005) 2514]

(Iba maďarský text je autentický)

(2005/568/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na šiestu smernicu Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia (1), a najmä na jej článok 12 ods. 3 písm. b),

keďže:

| (1) | Listom, ktorý Komisia zaevidovala 12. apríla 2005, Maďarská republika oznámila Komisii svoj zámer uplatňovať zníženú sadzbu DPH na dodávky zemného plynu. |
| --- | --- |

(1)

Listom, ktorý Komisia zaevidovala 12. apríla 2005, Maďarská republika oznámila Komisii svoj zámer uplatňovať zníženú sadzbu DPH na dodávky zemného plynu.

| (2) | V súlade s prílohou X k zmluve o pristúpení je Maďarsko oprávnené uplatňovať zníženú sadzbu DPH na dodávky zemného plynu a elektrickej energie počas jedného roka odo dňa pristúpenia. Maďarsko od 1. januára 2004 uplatňuje bežnú sadzbu dane na dodávky elektrickej energie. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s prílohou X k zmluve o pristúpení je Maďarsko oprávnené uplatňovať zníženú sadzbu DPH na dodávky zemného plynu a elektrickej energie počas jedného roka odo dňa pristúpenia. Maďarsko od 1. januára 2004 uplatňuje bežnú sadzbu dane na dodávky elektrickej energie.

| (3) | Maďarsko chce naďalej uplatňovať zníženú sadzbu dane na dodávky plynu (15 %) a bežnú sadzbu dane na dodávky elektrickej energie (25 %). Uvedená diferenciácia sadzieb nespôsobuje narušenie hospodárskej súťaže ani prechod od spotreby elektrickej energie k spotrebe plynu. Táto situácia sa vysvetľuje najmä vnútroštátnymi pravidlami na stanovovanie cien, ktoré sa podstatne líšia, pokiaľ ide o zemný plyn a elektrickú energiu, ako aj skutočnosťou, že z technicko-technologického hľadiska sa môžu obidva produkty navzájom nahrádzať iba na vykurovacie účely. Podľa informácií poskytnutých maďarskými orgánmi je cena za elektrickú energiu približne trikrát vyššia než cena za zemný plyn. |
| --- | --- |

(3)

Maďarsko chce naďalej uplatňovať zníženú sadzbu dane na dodávky plynu (15 %) a bežnú sadzbu dane na dodávky elektrickej energie (25 %). Uvedená diferenciácia sadzieb nespôsobuje narušenie hospodárskej súťaže ani prechod od spotreby elektrickej energie k spotrebe plynu. Táto situácia sa vysvetľuje najmä vnútroštátnymi pravidlami na stanovovanie cien, ktoré sa podstatne líšia, pokiaľ ide o zemný plyn a elektrickú energiu, ako aj skutočnosťou, že z technicko-technologického hľadiska sa môžu obidva produkty navzájom nahrádzať iba na vykurovacie účely. Podľa informácií poskytnutých maďarskými orgánmi je cena za elektrickú energiu približne trikrát vyššia než cena za zemný plyn.

| (4) | Okrem toho boli pravidlá týkajúce sa DPH vzhľadom na miesto dodávok zemného plynu, ako je stanovené v šiestej smernici o DPH, zmenené a doplnené smernicou 2003/92/ES (2). Dodávky zemného plynu v konečnej fáze od obchodníkov a distribútorov konečnému spotrebiteľovi sú zdanené v mieste, kde spotrebiteľ tovar v skutočnosti používa a spotrebuje s cieľom zabezpečiť, aby sa zdaňovanie uskutočňovalo v krajine, v ktorej sa realizuje skutočná spotreba. |
| --- | --- |

(4)

Okrem toho boli pravidlá týkajúce sa DPH vzhľadom na miesto dodávok zemného plynu, ako je stanovené v šiestej smernici o DPH, zmenené a doplnené smernicou 2003/92/ES (2). Dodávky zemného plynu v konečnej fáze od obchodníkov a distribútorov konečnému spotrebiteľovi sú zdanené v mieste, kde spotrebiteľ tovar v skutočnosti používa a spotrebuje s cieľom zabezpečiť, aby sa zdaňovanie uskutočňovalo v krajine, v ktorej sa realizuje skutočná spotreba.

| (5) | Plánované opatrenie je všeobecným opatrením, ktorého cieľom je uplatniť zníženú sadzbu DPH na dodávky zemného plynu v súlade s článkom 12 ods. 3 písm. b) šiestej smernice o DPH. |
| --- | --- |

(5)

Plánované opatrenie je všeobecným opatrením, ktorého cieľom je uplatniť zníženú sadzbu DPH na dodávky zemného plynu v súlade s článkom 12 ods. 3 písm. b) šiestej smernice o DPH.

| (6) | Vzhľadom na to, že ide o všeobecné opatrenie, ktoré nestanovuje žiadnu výnimku, riziko narušenia hospodárskej súťaže treba považovať za neexistujúce. Keďže podmienka stanovená v článku 12 ods. 3 písm. b) šiestej smernice je týmto splnená, Maďarsko by malo byť schopné uplatňovať príslušné opatrenie hneď po oznámení tohto rozhodnutia, |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na to, že ide o všeobecné opatrenie, ktoré nestanovuje žiadnu výnimku, riziko narušenia hospodárskej súťaže treba považovať za neexistujúce. Keďže podmienka stanovená v článku 12 ods. 3 písm. b) šiestej smernice je týmto splnená, Maďarsko by malo byť schopné uplatňovať príslušné opatrenie hneď po oznámení tohto rozhodnutia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Maďarsko môže uplatňovať opatrenie, ktoré oznámilo listom z 12. apríla 2005 a ktoré sa týka uplatňovania zníženej sadzby DPH na dodávky zemného plynu bez ohľadu na podmienky výroby a dodávok.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Maďarskej republike.

V Bruseli 11. júla 2005

Za Komisiu

László KOVÁCS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 145, 13.6.1977, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/66/ES (Ú. v. EÚ L 168, 1.5.2004, s. 35).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 260, 11.10.2003, s. 8.

2

---

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 190/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 190/29

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 18. júla 2005,

ktorým sa upravujú opravné koeficienty uplatniteľné od 1. augusta 2004, 1. septembra 2004, 1. októbra 2004, 1. novembra 2004, 1. decembra 2004 a 1. januára 2005 na odmeňovanie úradníkov, dočasných zamestnancov a zmluvných zamestnancov Európskych spoločenstiev pracujúcich v tretích krajinách, ako aj časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch najviac po dobu pätnástich mesiacov od pristúpenia (článok 33 ods. 4 Zmluvy o pristúpení desiatich nových členských štátov)

(2005/569/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a podmienky zamestnania ostatných zamestnancov Spoločenstiev, ustanovených v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (1), najmä na druhý pododsek článku 13 jeho prílohy X,

so zreteľom na Zmluvu o pristúpení desiatich nových členských štátov, najmä na jej článok 33 ods. 4,

keďže:

| (1) | Nariadením Rady (ES, Euratom) č. 257/2005 (2) sa stanovili na základe prvého pododseku článku 13 prílohy X k služobnému poriadku opravné koeficienty, ktoré sa uplatňujú od 1. júla 2004 na odmeny vyplácané v miestnej mene úradníkom, dočasným zamestnancom a zmluvným zamestnancom Európskych spoločenstiev v tretích krajinách, ako aj časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch najviac po dobu pätnástich mesiacov od pristúpenia. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Rady (ES, Euratom) č. 257/2005 (2) sa stanovili na základe prvého pododseku článku 13 prílohy X k služobnému poriadku opravné koeficienty, ktoré sa uplatňujú od 1. júla 2004 na odmeny vyplácané v miestnej mene úradníkom, dočasným zamestnancom a zmluvným zamestnancom Európskych spoločenstiev v tretích krajinách, ako aj časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch najviac po dobu pätnástich mesiacov od pristúpenia.

| (2) | V súlade s druhým pododsekom článku 13 prílohy X k služobnému poriadku je vhodné upraviť niektoré opravné koeficienty od 1. augusta 2004, 1. septembra 2004, 1. októbra 2004, 1. novembra 2004, 1. decembra 2004 a 1. januára 2005, keďže vzhľadom na štatistické údaje, ktoré vlastní Komisia, sa zmena životných nákladov, meraná podľa opravného koeficienta a zodpovedajúceho menového kurzu, ukázala pre niektoré tretie krajiny vyššia ako 5 % od ich posledného stanovenia alebo úpravy, |
| --- | --- |

(2)

V súlade s druhým pododsekom článku 13 prílohy X k služobnému poriadku je vhodné upraviť niektoré opravné koeficienty od 1. augusta 2004, 1. septembra 2004, 1. októbra 2004, 1. novembra 2004, 1. decembra 2004 a 1. januára 2005, keďže vzhľadom na štatistické údaje, ktoré vlastní Komisia, sa zmena životných nákladov, meraná podľa opravného koeficienta a zodpovedajúceho menového kurzu, ukázala pre niektoré tretie krajiny vyššia ako 5 % od ich posledného stanovenia alebo úpravy,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článok

S účinnosťou od 1. augusta 2004, 1. septembra 2004, 1. októbra 2004, 1. novembra 2004, 1. decembra 2004 a 1. januára 2005 sa opravné koeficienty uplatniteľné na odmeny vyplácané v miestnej mene úradníkom, dočasným zamestnancom a zmluvným zamestnancom Európskych spoločenstiev pracujúcim v tretích krajinách, ako aj časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch najviac po dobu pätnástich mesiacov od pristúpenia, upravujú podľa prílohy.

Menové kurzy použité na výpočet týchto odmien sú stanovené v súlade s pravidlami na vykonávanie finančného nariadenia a zodpovedajú dátumu uvedenému v prvom pododseku.

V Bruseli 18. júla 2005

Za Komisiu

Benita FERRERO-WALDNER

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 31/2005 (Ú. v. EÚ L 8, 12.1.2005, s. 1).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2005, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

| Miesta určenia | Opravný koeficient august 2004 |
| --- | --- |
| Žiadne |

Miesta určenia

Opravný koeficient august 2004

Žiadne

| Miesta určenia | Opravný koeficient september 2004 |
| --- | --- |
| Eritrea | 45,5 |
| Zimbabwe | 55,0 |

Miesta určenia

Opravný koeficient september 2004

Eritrea

45,5

Zimbabwe

55,0

| Miesta určenia | Opravný koeficient október 2004 |
| --- | --- |
| Gambia | 39,4 |
| Madagaskar | 61,0 |
| Zimbabwe | 57,0 |

Miesta určenia

Opravný koeficient október 2004

Gambia

39,4

Madagaskar

61,0

Zimbabwe

57,0

| Miesta určenia | Opravný koeficient november 2004 |
| --- | --- |
| Mauritánia | 59,0 |
| Sierra Leone | 68,7 |

Miesta určenia

Opravný koeficient november 2004

Mauritánia

59,0

Sierra Leone

68,7

| Miesta určenia | Opravný koeficient december 2004 |
| --- | --- |
| Alžírsko | 79,9 |
| Kostarika | 64,0 |

Miesta určenia

Opravný koeficient december 2004

Alžírsko

79,9

Kostarika

64,0

| Miesta určenia | Opravný koeficient január 2005 |
| --- | --- |
| Botswana | 72,0 |
| Kambodža | 61,6 |
| Džibutsko | 89,5 |
| Eritrea | 47,0 |
| Gambia | 41,2 |
| Gruzínsko | 91,3 |
| Ghana | 64,9 |
| Guatemala | 68,9 |
| Guinea | 58,1 |
| Jamajka | 78,6 |
| Kazachstan | 100,8 |
| Laos | 66,4 |
| Libanon | 94,1 |
| Madagaskar | 65,3 |
| Mali | 95,4 |
| Maurícius | 69,6 |
| Mauritánia | 60,8 |
| Nigéria | 69,3 |
| Rusko | 104,4 |
| Tanzánia | 58,4 |
| Čad | 122,4 |
| Ukrajina | 91,3 |
| Venezuela | 63,3 |
| Zimbabwe | 56,4 |

Miesta určenia

Opravný koeficient január 2005

Botswana

72,0

Kambodža

61,6

Džibutsko

89,5

Eritrea

47,0

Gambia

41,2

Gruzínsko

91,3

Ghana

64,9

Guatemala

68,9

Guinea

58,1

Jamajka

78,6

Kazachstan

100,8

Laos

66,4

Libanon

94,1

Madagaskar

65,3

Mali

95,4

Maurícius

69,6

Mauritánia

60,8

Nigéria

69,3

Rusko

104,4

Tanzánia

58,4

Čad

122,4

Ukrajina

91,3

Venezuela

63,3

Zimbabwe

56,4

---