# Den Europæiske Unions C 124/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 124 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang5. juni 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 124

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang5. juni 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Revisionsretten |
| 2007/C 124/01 | Særberetning nr. 1/2007 om gennemførelsen af midtvejsprocesserne for strukturfondene i perioden 2000-2006, med Kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

2007/C 124/01

Særberetning nr. 1/2007 om gennemførelsen af midtvejsprocesserne for strukturfondene i perioden 2000-2006, med Kommissionens svar

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

| 5.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 124/1

---

SÆRBERETNING Nr. 1/2007

om gennemførelsen af midtvejsprocesserne for strukturfondene i perioden 2000-2006, med Kommissionens svar

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2007/C 124/01)

INDHOLD

| I-V | RESUMÉ |
| --- | --- |

I-V

| 1-12 | INDLEDNING |
| --- | --- |

1-12

| 1-2 | Strukturfondene |
| --- | --- |

1-2

| 3-6 | Strukturfondene i perioden 2000-2006 |
| --- | --- |

3-6

| 7-10 | Evaluering og vurdering af strukturfondene |
| --- | --- |

7-10

| 11-12 | Midtvejsevaluering, midtvejsgennemgang og tildeling af resultatreserven |
| --- | --- |

11-12

| 13-15 | REVISIONENS OMFANG |
| --- | --- |

13-15

| 16-17 | TIDSPLAN |
| --- | --- |

16-17

| 18-27 | VURDERING AF MIDTVEJSEVALUERINGEN |
| --- | --- |

18-27

| 20 | Evalueringernes resultater |
| --- | --- |

20

| 21-22 | Kommissionens vurdering af evalueringerne |
| --- | --- |

21-22

| 23-27 | Rettens vurdering |
| --- | --- |

23-27

| 28-36 | TILDELING AF RESULTATRESERVEN |
| --- | --- |

28-36

| 30-36 | Medlemsstaternes vurderinger og tildelingen af resultatreserven |
| --- | --- |

30-36

| 37-44 | MIDTVEJSREVISIONENS EFFEKT |
| --- | --- |

37-44

| 45-46 | BESTEMMELSER FOR PERIODEN 2007-2013 |
| --- | --- |

45-46

| 47-52 | KONKLUSION |
| --- | --- |

47-52

| 53 | ANBEFALINGER |
| --- | --- |

53

Kommissionens svar

RESUMÉ

| I. | I henhold til strukturfondsforordningen skulle der udføres en række procedurer ca. midtvejs i programperioden 2000-2006:






  — | midtvejsevaluering af programmerne |
| --- | --- | --- |

I.

I henhold til strukturfondsforordningen skulle der udføres en række procedurer ca. midtvejs i programperioden 2000-2006:

—

midtvejsevaluering af programmerne

| — | tildeling af resultatreserven |
| --- | --- |

—

tildeling af resultatreserven

| — | midtvejsrevision af udgiftsplanerne. |
| --- | --- |

—

midtvejsrevision af udgiftsplanerne.

| II. | Retten undersøgte, om disse tre »midtvejsprocesser« var blevet afviklet på en effektiv måde, og den undersøgte deres indvirkning på strukturfondsudgifterne. Retten så navnlig på:






  — | om midtvejsevalueringen indeholdt en passende og nyttig vurdering af strukturfondsudgifterne |
| --- | --- | --- |

II.

Retten undersøgte, om disse tre »midtvejsprocesser« var blevet afviklet på en effektiv måde, og den undersøgte deres indvirkning på strukturfondsudgifterne. Retten så navnlig på:

—

om midtvejsevalueringen indeholdt en passende og nyttig vurdering af strukturfondsudgifterne

| — | om resultatreserven blev tildelt på en sådan måde, at den kom effektive og godt forvaltede udgiftsprogrammer til gode |
| --- | --- |

—

om resultatreserven blev tildelt på en sådan måde, at den kom effektive og godt forvaltede udgiftsprogrammer til gode

| — | om midtvejsrevisionen førte til, at prioriteterne blev ajourført, og at udgiftsprogrammerne blev mere målrettede. |
| --- | --- |

—

om midtvejsrevisionen førte til, at prioriteterne blev ajourført, og at udgiftsprogrammerne blev mere målrettede.

| III. | Retten nåede følgende konklusion:






  — | Midtvejsevalueringen gav et overblik over de fremskridt, der var blevet gjort med gennemførelsen af strukturfondsprogrammerne, og den bekræftede, at gennemførelsessystemerne var blevet forbedret væsentligt siden den foregående generation af strukturfonde. På den anden side var det i mange tilfælde for tidligt at vurdere programmernes effektivitet og dermed deres effekt. |
| --- | --- | --- |

III.

Retten nåede følgende konklusion:

—

Midtvejsevalueringen gav et overblik over de fremskridt, der var blevet gjort med gennemførelsen af strukturfondsprogrammerne, og den bekræftede, at gennemførelsessystemerne var blevet forbedret væsentligt siden den foregående generation af strukturfonde. På den anden side var det i mange tilfælde for tidligt at vurdere programmernes effektivitet og dermed deres effekt.

| — | Resultatreserven blev primært anvendt til at maksimere udgifterne, ikke til at koncentrere dem om aktiviteter, som havde vist sig at være særligt effektive. Kommissionen lagde vægt på absorption af midlerne. |
| --- | --- |

—

Resultatreserven blev primært anvendt til at maksimere udgifterne, ikke til at koncentrere dem om aktiviteter, som havde vist sig at være særligt effektive. Kommissionen lagde vægt på absorption af midlerne.

| — | I en række tilfælde medførte midtvejsrevisionen af strukturfondsprogrammerne, at der i de operationelle programmer blev taget større hensyn til politiske prioriteter eller ændringer i EU's politikker (f.eks. som vedtaget af Det Europæiske Råd i Lissabon og Göteborg), eller at resultatindikatorerne blev forbedret. En væsentlig effekt af midtvejsrevisionen var, at man prioriterede aktiviteter, hvor pengene kunne blive brugt. |
| --- | --- |

—

I en række tilfælde medførte midtvejsrevisionen af strukturfondsprogrammerne, at der i de operationelle programmer blev taget større hensyn til politiske prioriteter eller ændringer i EU's politikker (f.eks. som vedtaget af Det Europæiske Råd i Lissabon og Göteborg), eller at resultatindikatorerne blev forbedret. En væsentlig effekt af midtvejsrevisionen var, at man prioriterede aktiviteter, hvor pengene kunne blive brugt.

| IV. | Retten mener, at det i forbindelse med udgiftsprogrammer som strukturfondsprogrammerne, stadig er relevant at fastsætte, at målene, foranstaltningerne og budgettildelingerne skal revurderes under programmernes løbetid. Men Rettens revision viste, at planlægningen og forvaltningen af strukturfondene er præget af iboende spændinger, som der skal tages højde for ved udarbejdelsen og anvendelsen af ordninger for midtvejsevaluering og -revision:






  — | Udgifterne skal afholdes i overensstemmelse med principperne om produktivitet, effektivitet og sparsommelighed. De samlede beløb til forpligtelser under strukturfondene og Samhørighedsfonden, som er vedtaget og opført i EU's successive finansielle overslag, er imidlertid mål såvel som udgiftslofter. Absorption er et implicit mål for EU's udgifter på samhørighedsområdet. |
| --- | --- | --- |

IV.

Retten mener, at det i forbindelse med udgiftsprogrammer som strukturfondsprogrammerne, stadig er relevant at fastsætte, at målene, foranstaltningerne og budgettildelingerne skal revurderes under programmernes løbetid. Men Rettens revision viste, at planlægningen og forvaltningen af strukturfondene er præget af iboende spændinger, som der skal tages højde for ved udarbejdelsen og anvendelsen af ordninger for midtvejsevaluering og -revision:

—

Udgifterne skal afholdes i overensstemmelse med principperne om produktivitet, effektivitet og sparsommelighed. De samlede beløb til forpligtelser under strukturfondene og Samhørighedsfonden, som er vedtaget og opført i EU's successive finansielle overslag, er imidlertid mål såvel som udgiftslofter. Absorption er et implicit mål for EU's udgifter på samhørighedsområdet.

| — | N+2-reglen er et instrument, som skal sikre en hensigtsmæssig planlægning af udgifterne, men giver også medlemsstaterne og Kommissionen et incitament til at prioritere aktiviteter, hvor det er forholdsvis let at få brugt pengene. |
| --- | --- |

—

N+2-reglen er et instrument, som skal sikre en hensigtsmæssig planlægning af udgifterne, men giver også medlemsstaterne og Kommissionen et incitament til at prioritere aktiviteter, hvor det er forholdsvis let at få brugt pengene.

| — | Midtvejsrevisionen giver problemer med timing. Jo senere revisionen udføres, desto mindre er muligheden for at foretage ændringer i et program, men jo tidligere den udføres, desto sværere er det at foretage en robust vurdering af udgifternes effektivitet og effekt. |
| --- | --- |

—

Midtvejsrevisionen giver problemer med timing. Jo senere revisionen udføres, desto mindre er muligheden for at foretage ændringer i et program, men jo tidligere den udføres, desto sværere er det at foretage en robust vurdering af udgifternes effektivitet og effekt.

| V. | Retten anbefaler en række tiltag, som har til formål at gøre midtvejsgennemgangen og midtvejsrevisionen mere nyttige i forbindelse med de mere fleksible ordninger for strukturfondene, som finder anvendelse i programperioden 2007-2013:






  — | hurtig og effektiv afslutning af programmerne for 2000-2006 |
| --- | --- | --- |

V.

Retten anbefaler en række tiltag, som har til formål at gøre midtvejsgennemgangen og midtvejsrevisionen mere nyttige i forbindelse med de mere fleksible ordninger for strukturfondene, som finder anvendelse i programperioden 2007-2013:

—

hurtig og effektiv afslutning af programmerne for 2000-2006

| — | bedre resultatindikatorer |
| --- | --- |

—

bedre resultatindikatorer

| — | omhyggeligt valg af tidspunktet for evaluering af udgifterne (udnyttelse af systemets større fleksibilitet efter reformen) |
| --- | --- |

—

omhyggeligt valg af tidspunktet for evaluering af udgifterne (udnyttelse af systemets større fleksibilitet efter reformen)

| — | kortere og hurtigere midtvejsrevision |
| --- | --- |

—

kortere og hurtigere midtvejsrevision

| — | rettidig og relevant vejledning fra Kommissionen |
| --- | --- |

—

rettidig og relevant vejledning fra Kommissionen

| — | særlig opmærksomhed på programmer og forvaltningsordninger, når der er tale om udgifter vedrørende EU's politiske prioriteter. |
| --- | --- |

—

særlig opmærksomhed på programmer og forvaltningsordninger, når der er tale om udgifter vedrørende EU's politiske prioriteter.

INDLEDNING

Strukturfondene

| 1. | Strukturfondene er EU's vigtigste politiske instrument til opnåelse af traktatens mål om økonomisk og social samhørighed. |
| --- | --- |

1.

Strukturfondene er EU's vigtigste politiske instrument til opnåelse af traktatens mål om økonomisk og social samhørighed.

| 2. | Der er fire strukturfonde: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen), og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF). Udgifterne planlægges og gennemføres i flerårige »programperioder«. Formålet er at støtte investeringer i fysisk og menneskelig kapital i medlemsstaterne. Medlemsstaterne betaler en del af investeringsprojekternes omkostninger (»medfinansiering«). |
| --- | --- |

2.

Der er fire strukturfonde: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen), og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF). Udgifterne planlægges og gennemføres i flerårige »programperioder«. Formålet er at støtte investeringer i fysisk og menneskelig kapital i medlemsstaterne. Medlemsstaterne betaler en del af investeringsprojekternes omkostninger (»medfinansiering«).

Strukturfondene i perioden 2000-2006

| 3. | Det Europæiske Råd besluttede på mødet i Berlin (i marts 1999), at der skulle afsættes 195 milliarder euro (219 milliarder euro i 2005-priser) til strukturfondene i perioden 2000-2006. Over 90 % af udgifterne fra fondene skulle anvendes til opnåelse af tre mål:






  — | Mål 1: at fremme udviklingen og strukturtilpasningen i regioner med udviklingsefterslæb (regioner med et BNP pr. capita på mindre end 75 % af fællesskabsgennemsnittet). Ca. 70 % af de samlede udgifter skulle bruges på mål 1. |
| --- | --- | --- |

3.

Det Europæiske Råd besluttede på mødet i Berlin (i marts 1999), at der skulle afsættes 195 milliarder euro (219 milliarder euro i 2005-priser) til strukturfondene i perioden 2000-2006. Over 90 % af udgifterne fra fondene skulle anvendes til opnåelse af tre mål:

—

Mål 1: at fremme udviklingen og strukturtilpasningen i regioner med udviklingsefterslæb (regioner med et BNP pr. capita på mindre end 75 % af fællesskabsgennemsnittet). Ca. 70 % af de samlede udgifter skulle bruges på mål 1.

| — | Mål 2: at støtte økonomisk og social omstilling (uden for mål 1-regioner) i områder med strukturproblemer (industriområder, landområder, byområder og områder, som er afhængige af fiskeri). |
| --- | --- |

—

Mål 2: at støtte økonomisk og social omstilling (uden for mål 1-regioner) i områder med strukturproblemer (industriområder, landområder, byområder og områder, som er afhængige af fiskeri).

| — | Mål 3: at støtte tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsespolitikker og systemer på disse områder (uden for mål 1-regioner). |
| --- | --- |

—

Mål 3: at støtte tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsespolitikker og systemer på disse områder (uden for mål 1-regioner).

| 4. | De samlede planlagte udgiftsbeløb, som blev vedtaget i Berlin, blev fordelt på ca. 400 nationale og regionale programmer (1) ved hjælp af en kompleks »programmeringsproces« med følgende hovedelementer (2):






  — | Kommissionen opstillede (3) vejledende retningslinjer vedrørende fondenes mål, først i forbindelse med den første programmering og siden i forbindelse med midtvejsgennemgangen. |
| --- | --- | --- |

4.

De samlede planlagte udgiftsbeløb, som blev vedtaget i Berlin, blev fordelt på ca. 400 nationale og regionale programmer (1) ved hjælp af en kompleks »programmeringsproces« med følgende hovedelementer (2):

—

Kommissionen opstillede (3) vejledende retningslinjer vedrørende fondenes mål, først i forbindelse med den første programmering og siden i forbindelse med midtvejsgennemgangen.

| — | Medlemsstaterne forhandlede med Kommissionen om »EF-støtterammer« (EFSR'er), som fastlagde strategien og prioriteterne for strukturfondenes og den enkelte medlemsstats aktioner. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne forhandlede med Kommissionen om »EF-støtterammer« (EFSR'er), som fastlagde strategien og prioriteterne for strukturfondenes og den enkelte medlemsstats aktioner.

| — | EF-støtterammerne blev gennemført ved hjælp af »operationelle programmer« (OP) (4), som var godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

—

EF-støtterammerne blev gennemført ved hjælp af »operationelle programmer« (OP) (4), som var godkendt af Kommissionen.

| — | Derefter godkendte regionerne eller medlemsstaterne individuelle projekter til gennemførelse af de operationelle programmer. |
| --- | --- |

—

Derefter godkendte regionerne eller medlemsstaterne individuelle projekter til gennemførelse af de operationelle programmer.

| — | Det blev fastlagt, at programmerne skulle revideres midtvejs i programperioden (»midtvejsrevision«) (5). |
| --- | --- |

—

Det blev fastlagt, at programmerne skulle revideres midtvejs i programperioden (»midtvejsrevision«) (5).

| 5. | Udgifterne skulle overvåges af et »overvågningsudvalg«, som blev nedsat af den pågældende medlemsstat og omfattede en repræsentant for Kommissionen (6) (med taleret). |
| --- | --- |

5.

Udgifterne skulle overvåges af et »overvågningsudvalg«, som blev nedsat af den pågældende medlemsstat og omfattede en repræsentant for Kommissionen (6) (med taleret).

| 6. | To nyskabelser, som er relevante for denne beretning, blev indført i strukturfondsforvaltningen i programperioden 2000-2006: resultatreserven og N+2-reglen (7), jf. tekstboks 1 og 2.

  Tekstboks 1ResultatreservenI henhold til strukturfondsforordningen for programperioden 2000-2006 skulle Kommissionen ved tildelingen af strukturfondsmidler henlægge 4 % fra hvert operationelt program. Som et incitament til at anvende fællesskabsmidlerne produktivt og effektivt skulle denne reserve i 2004 fordeles på den enkelte medlemsstats operationelle programmer på baggrund af en sammenligning af disse programmers grad af succes.Der var begrænsninger for, hvad Kommissionen kunne gøre med resultatreserven. Midlerne kunne ikke flyttes fra én medlemsstat til en anden eller mellem programmer under forskellige mål, og ingen af midlerne i reserven kunne henlægges yderligere. |
| --- | --- |

6.

To nyskabelser, som er relevante for denne beretning, blev indført i strukturfondsforvaltningen i programperioden 2000-2006: resultatreserven og N+2-reglen (7), jf. tekstboks 1 og 2.

Tekstboks 1ResultatreservenI henhold til strukturfondsforordningen for programperioden 2000-2006 skulle Kommissionen ved tildelingen af strukturfondsmidler henlægge 4 % fra hvert operationelt program. Som et incitament til at anvende fællesskabsmidlerne produktivt og effektivt skulle denne reserve i 2004 fordeles på den enkelte medlemsstats operationelle programmer på baggrund af en sammenligning af disse programmers grad af succes.Der var begrænsninger for, hvad Kommissionen kunne gøre med resultatreserven. Midlerne kunne ikke flyttes fra én medlemsstat til en anden eller mellem programmer under forskellige mål, og ingen af midlerne i reserven kunne henlægges yderligere.

Tekstboks 2N+2-reglenFormålet med N+2-reglen er at forhindre, at der i forbindelse med et operationelt program ophobes alt for mange uindfriede forpligtelser, som kan gøre afslutningen af programmet kompliceret og virke forstyrrende på efterfølgende programmer. Reglen giver derfor et incitament til at »få pengene brugt« i overensstemmelse med målene, idet den indebærer, at en forpligtelse bortfalder (»frigøres«), hvis den ikke har ført til en betaling senest to år efter opførelsen i budgettet (8). Forpligtelsen erstattes ikke, og de samlede udgifter når derfor ikke op på de beløb, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Berlin.

Evaluering og vurdering af strukturfondene

| 7. | I finansforordningen, som indeholder reglerne for forvaltningen af fællesskabsbudgettet, er det fastsat, at EU's udgifter skal afholdes i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet. Der skal opstilles målsætninger for alle de aktivitetsområder, som budgettet omfatter, og det skal kontrolleres ved hjælp af resultatindikatorer, om disse målsætninger er opfyldt. Der skal også foretages forudgående og efterfølgende evaluering af udgifterne (9). |
| --- | --- |

7.

I finansforordningen, som indeholder reglerne for forvaltningen af fællesskabsbudgettet, er det fastsat, at EU's udgifter skal afholdes i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet. Der skal opstilles målsætninger for alle de aktivitetsområder, som budgettet omfatter, og det skal kontrolleres ved hjælp af resultatindikatorer, om disse målsætninger er opfyldt. Der skal også foretages forudgående og efterfølgende evaluering af udgifterne (9).

| 8. | Strukturfondsforordningen for programperioden 2000-2006 fastlagde, hvordan disse principper skulle anvendes på strukturfondene. Navnlig skulle der ske følgende:






  — | I medlemsstaterne skulle der foretages en forhåndsevaluering af hver EFSR eller hvert OP, så denne evaluering kunne danne grundlag for udarbejdelsen af udviklingsplanerne (10). |
| --- | --- | --- |

8.

Strukturfondsforordningen for programperioden 2000-2006 fastlagde, hvordan disse principper skulle anvendes på strukturfondene. Navnlig skulle der ske følgende:

—

I medlemsstaterne skulle der foretages en forhåndsevaluering af hver EFSR eller hvert OP, så denne evaluering kunne danne grundlag for udarbejdelsen af udviklingsplanerne (10).

| — | En uafhængig ekspert skulle på forvaltningsmyndighedens ansvar foretage en midtvejsevaluering i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaten, så man på baggrund af forhåndsevalueringen kunne få undersøgt de første resultater, deres relevans, virkeliggørelsen af målene, anvendelsen af midlerne samt overvågningen og gennemførelsen (11). |
| --- | --- |

—

En uafhængig ekspert skulle på forvaltningsmyndighedens ansvar foretage en midtvejsevaluering i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaten, så man på baggrund af forhåndsevalueringen kunne få undersøgt de første resultater, deres relevans, virkeliggørelsen af målene, anvendelsen af midlerne samt overvågningen og gennemførelsen (11).

| — | Kommissionen skulle i samarbejde med medlemsstaten og forvaltningsmyndigheden foretage en efterfølgende evaluering af anvendelsen af midlerne og interventionens effektivitet og produktivitet (12). |
| --- | --- |

—

Kommissionen skulle i samarbejde med medlemsstaten og forvaltningsmyndigheden foretage en efterfølgende evaluering af anvendelsen af midlerne og interventionens effektivitet og produktivitet (12).

| 9. | Rettens særberetning nr. 7/2003 (13) omhandlede en revision af ordningerne for forhåndsevaluering og programmering af strukturfondsinterventioner i perioden 2000-2006. Retten bemærkede blandt andet:






  — | at der ved budgettildelingerne blev taget mindre hensyn til gennemarbejdede udviklingsstrategier og strukturfondenes effektivitet end til at maksimere den forventede absorption af midlerne |
| --- | --- | --- |

9.

Rettens særberetning nr. 7/2003 (13) omhandlede en revision af ordningerne for forhåndsevaluering og programmering af strukturfondsinterventioner i perioden 2000-2006. Retten bemærkede blandt andet:

—

at der ved budgettildelingerne blev taget mindre hensyn til gennemarbejdede udviklingsstrategier og strukturfondenes effektivitet end til at maksimere den forventede absorption af midlerne

| — | at forhåndsevalueringen ikke havde megen effekt på programmeringsprocessen. Denne evaluering var blot en redegørelse for, hvorfor medlemsstaterne havde valgt den foreslåede programmering, og kun i få tilfælde en vurdering af, om programforslagene og den underliggende strategi var velbegrundede. Der blev ikke foretaget en kritisk vurdering eller analyse af alternative strategier. |
| --- | --- |

—

at forhåndsevalueringen ikke havde megen effekt på programmeringsprocessen. Denne evaluering var blot en redegørelse for, hvorfor medlemsstaterne havde valgt den foreslåede programmering, og kun i få tilfælde en vurdering af, om programforslagene og den underliggende strategi var velbegrundede. Der blev ikke foretaget en kritisk vurdering eller analyse af alternative strategier.

| 10. | Retten har også revideret Kommissionens efterfølgende evalueringer af de fleste strukturfondsudgifter i den foregående programperiode (1994-1999) (14). Retten fandt en række væsentlige svagheder i evalueringerne og i Kommissionens tilsyn med dem, og med henblik på fremtidige evalueringer anbefalede den Kommissionen at sikre, at de tilgængelige data og tildelte ressourcer er i overensstemmelse med de fastsatte mål, som skal være realistiske, og at der ændres på evalueringernes omfang og de anvendte metoder. |
| --- | --- |

10.

Retten har også revideret Kommissionens efterfølgende evalueringer af de fleste strukturfondsudgifter i den foregående programperiode (1994-1999) (14). Retten fandt en række væsentlige svagheder i evalueringerne og i Kommissionens tilsyn med dem, og med henblik på fremtidige evalueringer anbefalede den Kommissionen at sikre, at de tilgængelige data og tildelte ressourcer er i overensstemmelse med de fastsatte mål, som skal være realistiske, og at der ændres på evalueringernes omfang og de anvendte metoder.

Midtvejsevaluering, midtvejsgennemgang og tildeling af resultatreserven

| 11. | I henhold til strukturfondsforordningen skulle der altså udføres en række procedurer ca. midtvejs i programperioden 2000-2006:






  — | Medlemsstaterne skulle foretage en midtvejsevaluering af programmerne og sende resultaterne til Kommissionen senest pr. udgangen af 2003 (15). |
| --- | --- | --- |

11.

I henhold til strukturfondsforordningen skulle der altså udføres en række procedurer ca. midtvejs i programperioden 2000-2006:

—

Medlemsstaterne skulle foretage en midtvejsevaluering af programmerne og sende resultaterne til Kommissionen senest pr. udgangen af 2003 (15).

| — | Pr. samme dato skulle de i overensstemmelse med ordningerne vedrørende resultatreserven vurdere resultaterne af de operationelle programmer (16). |
| --- | --- |

—

Pr. samme dato skulle de i overensstemmelse med ordningerne vedrørende resultatreserven vurdere resultaterne af de operationelle programmer (16).

| — | Senest den 31. marts 2004 skulle Kommissionen tildele resultatreserven efter forslag fra den enkelte medlemsstat (17). |
| --- | --- |

—

Senest den 31. marts 2004 skulle Kommissionen tildele resultatreserven efter forslag fra den enkelte medlemsstat (17).

| — | Hvis det var relevant, kunne der foretages en midtvejsrevision af udgiftsplanerne (18). |
| --- | --- |

—

Hvis det var relevant, kunne der foretages en midtvejsrevision af udgiftsplanerne (18).

| 12. | Det fremgår af strukturfondsforordningen, at midtvejsevalueringerne skulle anvendes både i forbindelse med tildelingen af resultatreserven og i forbindelse med en eventuel midtvejsrevision af programmerne: Kommissionen skulle derfor undersøge, om evalueringerne var velegnede til disse formål (19). |
| --- | --- |

12.

Det fremgår af strukturfondsforordningen, at midtvejsevalueringerne skulle anvendes både i forbindelse med tildelingen af resultatreserven og i forbindelse med en eventuel midtvejsrevision af programmerne: Kommissionen skulle derfor undersøge, om evalueringerne var velegnede til disse formål (19).

REVISIONENS OMFANG

| 13. | Retten undersøgte, om disse tre »midtvejsprocesser« var blevet afviklet på en effektiv måde, og den undersøgte deres indvirkning på strukturfondsudgifterne. |
| --- | --- |

13.

Retten undersøgte, om disse tre »midtvejsprocesser« var blevet afviklet på en effektiv måde, og den undersøgte deres indvirkning på strukturfondsudgifterne.

| 14. | Revisionen havde nærmere bestemt til formål at efterprøve:






  — | om midtvejsevalueringen indeholdt en passende og nyttig vurdering af strukturfondsudgifterne |
| --- | --- | --- |

14.

Revisionen havde nærmere bestemt til formål at efterprøve:

—

om midtvejsevalueringen indeholdt en passende og nyttig vurdering af strukturfondsudgifterne

| — | om resultatreserven blev tildelt på en sådan måde, at den kom effektive og godt forvaltede udgiftsprogrammer til gode |
| --- | --- |

—

om resultatreserven blev tildelt på en sådan måde, at den kom effektive og godt forvaltede udgiftsprogrammer til gode

| — | om midtvejsrevisionen førte til, at prioriteterne blev ajourført, og at udgiftsprogrammerne blev mere målrettede. |
| --- | --- |

—

om midtvejsrevisionen førte til, at prioriteterne blev ajourført, og at udgiftsprogrammerne blev mere målrettede.

| 15. | Revisionen var koncentreret om EFRU og ESF, som er hovedkomponenterne i strukturfondene. Rettens revision omfattede:






  — | en gennemgang af Kommissionens retningslinjer for de tre processer |
| --- | --- | --- |

15.

Revisionen var koncentreret om EFRU og ESF, som er hovedkomponenterne i strukturfondene. Rettens revision omfattede:

—

en gennemgang af Kommissionens retningslinjer for de tre processer

| — | en undersøgelse af evalueringsrapporter, forslag til tildeling af resultatreserven og forslag til midtvejsrevision vedrørende 5 EFSR og 20 operationelle programmer/enhedsprogrammeringsdokumenter (20) |
| --- | --- |

—

en undersøgelse af evalueringsrapporter, forslag til tildeling af resultatreserven og forslag til midtvejsrevision vedrørende 5 EFSR og 20 operationelle programmer/enhedsprogrammeringsdokumenter (20)

| — | en undersøgelse af Kommissionens egen vurdering af evalueringen |
| --- | --- |

—

en undersøgelse af Kommissionens egen vurdering af evalueringen

| — | en analyse af tildelingen af resultatreserven og midtvejsrevisionens effekt. |
| --- | --- |

—

en analyse af tildelingen af resultatreserven og midtvejsrevisionens effekt.

TIDSPLAN

| 16. | Når man ser på, hvor mange udgifter der var afholdt, fandt disse »midtvejsprocesser« sted på et tidligt stadium i programperioden 2000-2006.






  — | Siden 2000 er Fællesskabets budgetter blevet opstillet i overensstemmelse med Det Europæiske Råds aftale fra Berlin om, at EU i perioden 2000-2006 skulle indgå forpligtelser for 195 milliarder euro over strukturfondene. Som det ofte ses i flerårige programmer, haltede betalingerne imidlertid efter forpligtelserne — det kneb med at få pengene brugt. |
| --- | --- | --- |

16.

Når man ser på, hvor mange udgifter der var afholdt, fandt disse »midtvejsprocesser« sted på et tidligt stadium i programperioden 2000-2006.

—

Siden 2000 er Fællesskabets budgetter blevet opstillet i overensstemmelse med Det Europæiske Råds aftale fra Berlin om, at EU i perioden 2000-2006 skulle indgå forpligtelser for 195 milliarder euro over strukturfondene. Som det ofte ses i flerårige programmer, haltede betalingerne imidlertid efter forpligtelserne — det kneb med at få pengene brugt.

| — | Det tog længere tid end planlagt at få vedtaget de operationelle programmer (jf. særberetning nr. 7/2003, punkt 18-24): De fleste blev vedtaget i 2001, og nogle først i 2002. |
| --- | --- |

—

Det tog længere tid end planlagt at få vedtaget de operationelle programmer (jf. særberetning nr. 7/2003, punkt 18-24): De fleste blev vedtaget i 2001, og nogle først i 2002.

| — | I 2000 og 2001 var medlemsstaterne og regionerne hovedsagelig optaget af at få afsluttet gennemførelsen af strukturfondsprogrammerne fra perioden 1994-1999, hvilket sinkede gennemførelsen af de nye programmer. |
| --- | --- |

—

I 2000 og 2001 var medlemsstaterne og regionerne hovedsagelig optaget af at få afsluttet gennemførelsen af strukturfondsprogrammerne fra perioden 1994-1999, hvilket sinkede gennemførelsen af de nye programmer.

| — | Eftersom medlemsstaterne skulle aflevere midtvejsevalueringen inden udgangen af 2003, var evaluatorerne nødt til at bygge deres vurdering på de oplysninger og data, som forelå ved udgangen af 2002 eller senest i efteråret 2003. |
| --- | --- |

—

Eftersom medlemsstaterne skulle aflevere midtvejsevalueringen inden udgangen af 2003, var evaluatorerne nødt til at bygge deres vurdering på de oplysninger og data, som forelå ved udgangen af 2002 eller senest i efteråret 2003.

| 17. | Ved udgangen af 2002 var næsten hele det beløb, der var vedtaget i Berlin, blevet tildelt programmer, men kun ca. 20 milliarder euro (ca. en tiendedel af det samlede beløb) var blevet brugt. Så sent som ved udgangen af 2003 var der kun blevet brugt ca. 60 milliarder euro (ca. en tredjedel). |
| --- | --- |

17.

Ved udgangen af 2002 var næsten hele det beløb, der var vedtaget i Berlin, blevet tildelt programmer, men kun ca. 20 milliarder euro (ca. en tiendedel af det samlede beløb) var blevet brugt. Så sent som ved udgangen af 2003 var der kun blevet brugt ca. 60 milliarder euro (ca. en tredjedel).

VURDERING AF MIDTVEJSEVALUERINGEN

| 18. | Som nævnt i punkt 8 er der i selve strukturfondsforordningen kun skitseret mål for midtvejsevalueringen. I et arbejdspapir fra Kommissionen (Arbejdspapir nr. 8: Midtvejsevaluering af strukturfondsinterventioner, 5. december 2000) får medlemsstaterne en mere udførlig vejledning, og der fastsættes mere ambitiøse mål for midtvejsevalueringen. Ifølge dette dokument er evalueringens vigtigste punkter vurderingen af resultaterne af den pågældende intervention ud fra en vurdering af dens fortsatte relevans, implementeringens effektivitet samt omkostningseffektiviteten. Arbejdspapiret indeholder evalueringsspørgsmål og en beskrivelse af, hvad en evalueringsrapport skal indeholde (jf. tekstboks 3).

  Tekstboks 3Midvejsevalueringens formål i henhold til arbejdspapir nr. 8





  — | At vurdere, om interventionen fortsat er velegnet til at løse regionens eller sektorens problemer. |
| --- | --- | --- |

18.

Som nævnt i punkt 8 er der i selve strukturfondsforordningen kun skitseret mål for midtvejsevalueringen. I et arbejdspapir fra Kommissionen (Arbejdspapir nr. 8: Midtvejsevaluering af strukturfondsinterventioner, 5. december 2000) får medlemsstaterne en mere udførlig vejledning, og der fastsættes mere ambitiøse mål for midtvejsevalueringen. Ifølge dette dokument er evalueringens vigtigste punkter vurderingen af resultaterne af den pågældende intervention ud fra en vurdering af dens fortsatte relevans, implementeringens effektivitet samt omkostningseffektiviteten. Arbejdspapiret indeholder evalueringsspørgsmål og en beskrivelse af, hvad en evalueringsrapport skal indeholde (jf. tekstboks 3).

Tekstboks 3Midvejsevalueringens formål i henhold til arbejdspapir nr. 8





  —

At vurdere, om interventionen fortsat er velegnet til at løse regionens eller sektorens problemer.

| — | At undersøge, om de strategiske og prioriterede felter samt målene hænger sammen og stadig er relevante, hvor tæt man er på at opnå disse mål, og om målene faktisk kan opnås. |
| --- | --- |

—

At undersøge, om de strategiske og prioriterede felter samt målene hænger sammen og stadig er relevante, hvor tæt man er på at opnå disse mål, og om målene faktisk kan opnås.

| — | At vurdere målenes kvantificering med særlig vægt på, om de har lettet overvågningen og evalueringen. |
| --- | --- |

—

At vurdere målenes kvantificering med særlig vægt på, om de har lettet overvågningen og evalueringen.

| — | At vurdere, i hvilket omfang horisontale prioriteter — især lige muligheder og miljøet — er blevet integreret i interventionerne. |
| --- | --- |

—

At vurdere, i hvilket omfang horisontale prioriteter — især lige muligheder og miljøet — er blevet integreret i interventionerne.

| — | At vurdere egnetheden af implementerings- og overvågningsordningerne. |
| --- | --- |

—

At vurdere egnetheden af implementerings- og overvågningsordningerne.

| — | At sammenholde resultaterne med resultatreserveindikatorerne og fremkomme med anbefalinger vedrørende tildelingen af reserven. |
| --- | --- |

—

At sammenholde resultaterne med resultatreserveindikatorerne og fremkomme med anbefalinger vedrørende tildelingen af reserven.

| 19. | Det anføres i samme arbejdsdokument fra Kommissionen, at evalueringens omfang (og dermed dens omkostninger) skal stå i et rimeligt forhold til programmets omfang — og der nævnes som eksempel, at makroøkonomiske modelberegninger er velegnede til store EF-støtterammer under mål 1, men ikke til små programmer under mål 2 og 3. Evalueringshonorarerne blev delvis betalt med EU-midler. De endelige udgifter til evalueringshonorarer beløb sig til 40 millioner euro og holdt sig således under 0,1 % af de årlige udgifter til strukturfondene. (Desuden afholdt Kommissionen administrative udgifter i forbindelse med evalueringerne, men de kan ikke uden videre opgøres). |
| --- | --- |

19.

Det anføres i samme arbejdsdokument fra Kommissionen, at evalueringens omfang (og dermed dens omkostninger) skal stå i et rimeligt forhold til programmets omfang — og der nævnes som eksempel, at makroøkonomiske modelberegninger er velegnede til store EF-støtterammer under mål 1, men ikke til små programmer under mål 2 og 3. Evalueringshonorarerne blev delvis betalt med EU-midler. De endelige udgifter til evalueringshonorarer beløb sig til 40 millioner euro og holdt sig således under 0,1 % af de årlige udgifter til strukturfondene. (Desuden afholdt Kommissionen administrative udgifter i forbindelse med evalueringerne, men de kan ikke uden videre opgøres).

Evalueringernes resultater

| 20. | I næsten alle evalueringerne blev det konkluderet, at den oprindelige udviklingsstrategi stadig var relevant, men at det var for tidligt at foretage en effektivitetsvurdering. Kommissionen sammenfattede evalueringsresultaterne i sin rapport »The Mid Term Evaluation in Objective 1 and 2 Regions: Growing Evaluation Capacity« (november 2004). Kommissionens resumé er gengivet i tekstboks 4.

  Tekstboks 4Evaluatorernes svar på evalueringsspørgsmålene





  — | I næsten alle tilfælde konkluderedes det, at programmernes strategier stadig var hensigtsmæssige. |
| --- | --- | --- |

20.

I næsten alle evalueringerne blev det konkluderet, at den oprindelige udviklingsstrategi stadig var relevant, men at det var for tidligt at foretage en effektivitetsvurdering. Kommissionen sammenfattede evalueringsresultaterne i sin rapport »The Mid Term Evaluation in Objective 1 and 2 Regions: Growing Evaluation Capacity« (november 2004). Kommissionens resumé er gengivet i tekstboks 4.

Tekstboks 4Evaluatorernes svar på evalueringsspørgsmålene





  —

I næsten alle tilfælde konkluderedes det, at programmernes strategier stadig var hensigtsmæssige.

| — | Det var ofte for tidligt at vurdere programmernes effektivitet på grund af deres langsomme eller sene start. Overvågningsordningen gav anledning til problemer, da det tit var nødvendigt at omdefinere indikatorer og mål. |
| --- | --- |

—

Det var ofte for tidligt at vurdere programmernes effektivitet på grund af deres langsomme eller sene start. Overvågningsordningen gav anledning til problemer, da det tit var nødvendigt at omdefinere indikatorer og mål.

| — | Det var i mange tilfælde også for tidligt at måle programmernes effekt, selv om evaluatorerne i nogle tilfælde anbefalede en revision af målene på grundlag af erfaringerne fra de første gennemførelsesår. Undersøgelser af store EF-støtterammer på grundlag af makroøkonomiske modeller viste, at programmerne var på vej til at opfylde deres overordnede målsætninger. |
| --- | --- |

—

Det var i mange tilfælde også for tidligt at måle programmernes effekt, selv om evaluatorerne i nogle tilfælde anbefalede en revision af målene på grundlag af erfaringerne fra de første gennemførelsesår. Undersøgelser af store EF-støtterammer på grundlag af makroøkonomiske modeller viste, at programmerne var på vej til at opfylde deres overordnede målsætninger.

| — | Produktiviteten blev oftere målt på den finansielle absorption end på omkostningerne pr. output eller pr. opnået resultat. Kravene under N+2-reglen havde gjort, at den finansielle absorption var klart forbedret i forhold til tidligere (dvs. pengene blev brugt hurtigere end før). |
| --- | --- |

—

Produktiviteten blev oftere målt på den finansielle absorption end på omkostningerne pr. output eller pr. opnået resultat. Kravene under N+2-reglen havde gjort, at den finansielle absorption var klart forbedret i forhold til tidligere (dvs. pengene blev brugt hurtigere end før).

| — | Evalueringerne viste, at det hastede med at
  forbedre kvantificeringen af målene. |
| --- | --- |

—

Evalueringerne viste, at det hastede med at
  forbedre kvantificeringen af målene.

| — | Gennemførelsesprocedurerne opfyldte de lovmæssige krav og var væsentligt forbedret i forhold til tidligere. |
| --- | --- |

—

Gennemførelsesprocedurerne opfyldte de lovmæssige krav og var væsentligt forbedret i forhold til tidligere.

Kommissionens vurdering af evalueringerne

| 21. | Både medlemsstaterne, overvågningsudvalgene og Kommissionen vurderede evalueringskvaliteten. Kommissionens tjenester undersøgte evalueringsrapporterne både som udkast og i endelig form. Kommissionen skulle arbejde inden for de ambitiøse frister, som er fastsat i forordningen, og vurdere evalueringsrapporterne for ca. 400 programmer på samme tid i januar-marts 2004. Foruden sine egne medarbejdere benyttede Kommissionen eksterne evaluatorer for at kunne gennemføre opgaven til tiden. |
| --- | --- |

21.

Både medlemsstaterne, overvågningsudvalgene og Kommissionen vurderede evalueringskvaliteten. Kommissionens tjenester undersøgte evalueringsrapporterne både som udkast og i endelig form. Kommissionen skulle arbejde inden for de ambitiøse frister, som er fastsat i forordningen, og vurdere evalueringsrapporterne for ca. 400 programmer på samme tid i januar-marts 2004. Foruden sine egne medarbejdere benyttede Kommissionen eksterne evaluatorer for at kunne gennemføre opgaven til tiden.

| 22. | Kommissionens gennemgang af evaluatorernes konstateringer (21) er beskrevet i »Growing Evaluation Capacity«. Kommissionen konkluderede:






  — | at evalueringerne generelt var baseret på en hensigtsmæssig metodologi |
| --- | --- | --- |

22.

Kommissionens gennemgang af evaluatorernes konstateringer (21) er beskrevet i »Growing Evaluation Capacity«. Kommissionen konkluderede:

—

at evalueringerne generelt var baseret på en hensigtsmæssig metodologi

| — | at dårlige overvågningssystemer havde vanskeliggjort mange evalueringer |
| --- | --- |

—

at dårlige overvågningssystemer havde vanskeliggjort mange evalueringer

| — | at den forudgående undersøgelse af programmernes faktiske indhold skulle forbedres |
| --- | --- |

—

at den forudgående undersøgelse af programmernes faktiske indhold skulle forbedres

| — | at der i nogle evalueringer ikke var nok analyse, eller at der i mange tilfælde ikke var tilstrækkeligt mange operationelle konklusioner og anbefalinger |
| --- | --- |

—

at der i nogle evalueringer ikke var nok analyse, eller at der i mange tilfælde ikke var tilstrækkeligt mange operationelle konklusioner og anbefalinger

| — | at resultaterne af evalueringer på grundlag af økonomiske modeller — generelt kun anvendt i forbindelse med større programmer — ikke kunne sammenlignes, fordi der var brugt meget forskellige metoder |
| --- | --- |

—

at resultaterne af evalueringer på grundlag af økonomiske modeller — generelt kun anvendt i forbindelse med større programmer — ikke kunne sammenlignes, fordi der var brugt meget forskellige metoder

| — | at nogle evaluatorer lagde for stor vægt på finansiel analyse og ikke i tilstrækkeligt omfang undersøgte, hvad der blev opnået med programmerne. Det skyldtes, at der ikke forelå overvågningsdata, men også at der på grund af N+2-reglens krav var meget fokus på udgifterne. Det førte til anbefalinger, som udelukkende var baseret på finansielle forhold og ikke tog højde for de strategiske konsekvenser af de foreslåede omfordelinger af midlerne (22). |
| --- | --- |

—

at nogle evaluatorer lagde for stor vægt på finansiel analyse og ikke i tilstrækkeligt omfang undersøgte, hvad der blev opnået med programmerne. Det skyldtes, at der ikke forelå overvågningsdata, men også at der på grund af N+2-reglens krav var meget fokus på udgifterne. Det førte til anbefalinger, som udelukkende var baseret på finansielle forhold og ikke tog højde for de strategiske konsekvenser af de foreslåede omfordelinger af midlerne (22).

Rettens vurdering

| 23. | I forbindelse med sin revision konstaterede Retten, at evaluatorerne havde en række problemer og pegede på bestemte vanskeligheder, når de skulle give et klart svar på, om interventionerne generelt fortsat var velegnede til at løse regionens eller sektorens problemer, og om målene faktisk kunne opnås:






  — | Alle evaluatorerne havde det problem, at der ikke var afholdt særlig mange udgifter, da evalueringen fandt sted. |
| --- | --- | --- |

23.

I forbindelse med sin revision konstaterede Retten, at evaluatorerne havde en række problemer og pegede på bestemte vanskeligheder, når de skulle give et klart svar på, om interventionerne generelt fortsat var velegnede til at løse regionens eller sektorens problemer, og om målene faktisk kunne opnås:

—

Alle evaluatorerne havde det problem, at der ikke var afholdt særlig mange udgifter, da evalueringen fandt sted.

| — | I forbindelse med næsten halvdelen af de programmer, Retten undersøgte, havde evaluatorerne konstateret alvorlige problemer vedrørende konkrete udviklingsbehov. Evaluatorerne havde foreslået mere fokus på bestemte politikområder, især med relation til Lissabon- og Göteborg-strategierne. |
| --- | --- |

—

I forbindelse med næsten halvdelen af de programmer, Retten undersøgte, havde evaluatorerne konstateret alvorlige problemer vedrørende konkrete udviklingsbehov. Evaluatorerne havde foreslået mere fokus på bestemte politikområder, især med relation til Lissabon- og Göteborg-strategierne.

| — | Andre evaluatorer gjorde opmærksom på de iboende vanskeligheder ved evalueringsarbejdet, for eksempel at det er svært at måle effekten af yderligere investeringer i anlæggelse af veje eller en ESF-interventions effekt på nettoarbejdsløsheden. Med hensyn til investeringer i veje fremførte den tyske evaluator således det synspunkt, at yderligere investering i økonomier, der allerede har gode infrastrukturer, ligefrem kan føre til, at væksten bliver langsommere, end den ellers ville have været (23). Evaluatorerne på programmerne i Det Forenede Kongerige og Gibraltar anførte, at det kun var muligt at se på bruttojobskabelsen, når man skulle vurdere ESF’s effekt på beskæftigelsen. |
| --- | --- |

—

Andre evaluatorer gjorde opmærksom på de iboende vanskeligheder ved evalueringsarbejdet, for eksempel at det er svært at måle effekten af yderligere investeringer i anlæggelse af veje eller en ESF-interventions effekt på nettoarbejdsløsheden. Med hensyn til investeringer i veje fremførte den tyske evaluator således det synspunkt, at yderligere investering i økonomier, der allerede har gode infrastrukturer, ligefrem kan føre til, at væksten bliver langsommere, end den ellers ville have været (23). Evaluatorerne på programmerne i Det Forenede Kongerige og Gibraltar anførte, at det kun var muligt at se på bruttojobskabelsen, når man skulle vurdere ESF’s effekt på beskæftigelsen.

| 24. | I sin sammenfattende rapport »Growing Evaluation Capacity« lagde Kommissionen mindre vægt på disse problemer og vanskeligheder end på de mere positive resultater. |
| --- | --- |

24.

I sin sammenfattende rapport »Growing Evaluation Capacity« lagde Kommissionen mindre vægt på disse problemer og vanskeligheder end på de mere positive resultater.

| 25. | Nogle evaluatorer konstaterede også væsentlige problemer med den måde, programmerne blev gennemført på. Som eksempler kan følgende nævnes:






  — | Evaluatoren på det italienske OP PONSIL (finansiel støtte til virksomheder) anslog, at der var en dødvægtseffekt (24) på 50 %. |
| --- | --- | --- |

25.

Nogle evaluatorer konstaterede også væsentlige problemer med den måde, programmerne blev gennemført på. Som eksempler kan følgende nævnes:

—

Evaluatoren på det italienske OP PONSIL (finansiel støtte til virksomheder) anslog, at der var en dødvægtseffekt (24) på 50 %.

| — | I Det Forenede Kongerige anførte evaluatorerne, at programmet kun i meget begrænset omfang havde sikret en betragtelig nettoeffekt i den forstand, at personer, der ikke tidligere havde været på arbejdsmarkedet, var kommet ind, og evaluatorerne bemærkede en tendens til, at ESF-støtten styrkede de eksisterende uddannelsesmønstre i virksomhederne, så veluddannede personer generelt fik mere uddannelse. Det fremgik imidlertid også af rapporten, at programmet med »uforholdsmæssig« stor succes havde hjulpet de mest ugunstigt stillede modtagere med at finde arbejde. |
| --- | --- |

—

I Det Forenede Kongerige anførte evaluatorerne, at programmet kun i meget begrænset omfang havde sikret en betragtelig nettoeffekt i den forstand, at personer, der ikke tidligere havde været på arbejdsmarkedet, var kommet ind, og evaluatorerne bemærkede en tendens til, at ESF-støtten styrkede de eksisterende uddannelsesmønstre i virksomhederne, så veluddannede personer generelt fik mere uddannelse. Det fremgik imidlertid også af rapporten, at programmet med »uforholdsmæssig« stor succes havde hjulpet de mest ugunstigt stillede modtagere med at finde arbejde.

| — | Evaluatorerne på det østrigske OP Burgenland bemærkede, at N+2-reglen snarere ansporede til højere udgifter end til en effektiv tildeling af midlerne. |
| --- | --- |

—

Evaluatorerne på det østrigske OP Burgenland bemærkede, at N+2-reglen snarere ansporede til højere udgifter end til en effektiv tildeling af midlerne.

| — | I de tilfælde, hvor evaluatorerne brugte en makroøkonomisk model (Tyskland, Spanien, Portugal og Italien), blev det skønnet, at midlernes effekt (især på væksten i BNP) ofte var væsentligt mindre end anført i forhåndsvurderingen, og at det derfor ikke kunne forventes, at programmernes mål ville blive opfyldt. |
| --- | --- |

—

I de tilfælde, hvor evaluatorerne brugte en makroøkonomisk model (Tyskland, Spanien, Portugal og Italien), blev det skønnet, at midlernes effekt (især på væksten i BNP) ofte var væsentligt mindre end anført i forhåndsvurderingen, og at det derfor ikke kunne forventes, at programmernes mål ville blive opfyldt.

| — | I over halvdelen af de 25 udvalgte EFSR, OP og EPD blev der ved midtvejsevalueringen konstateret svagheder med hensyn til projektudvælgelse og integrering af horisontale principper såsom miljø, lige muligheder og informationssamfundet. I mange tilfælde indeholdt evalueringerne kun en beskrivelse af svaghederne og ingen operationelle anbefalinger. |
| --- | --- |

—

I over halvdelen af de 25 udvalgte EFSR, OP og EPD blev der ved midtvejsevalueringen konstateret svagheder med hensyn til projektudvælgelse og integrering af horisontale principper såsom miljø, lige muligheder og informationssamfundet. I mange tilfælde indeholdt evalueringerne kun en beskrivelse af svaghederne og ingen operationelle anbefalinger.

| 26. | I en række andre henseender bekræftede Rettens revision dog Kommissionens analyse. Evaluatorerne benyttede spørgsmålene i arbejdspapir nr. 8 og prøvede at vurdere, om de strategier, der lå til grund for EFSR og OP, fortsat var sammenhængende og relevante (i de fleste tilfælde ved at undersøge de sociale og økonomiske faktorer på ny og udarbejde en revideret analyse af fortrin, svagheder, muligheder og trusler). Rettens revision viste, at vurderingen af gennemførelsen var mere robust end vurderingen af effektivitet, produktivitet og effekt:






  — | Evalueringerne indeholdt klare vurderinger af de fysiske og finansielle fremskridt i forbindelse med OP og EFSR. |
| --- | --- | --- |

26.

I en række andre henseender bekræftede Rettens revision dog Kommissionens analyse. Evaluatorerne benyttede spørgsmålene i arbejdspapir nr. 8 og prøvede at vurdere, om de strategier, der lå til grund for EFSR og OP, fortsat var sammenhængende og relevante (i de fleste tilfælde ved at undersøge de sociale og økonomiske faktorer på ny og udarbejde en revideret analyse af fortrin, svagheder, muligheder og trusler). Rettens revision viste, at vurderingen af gennemførelsen var mere robust end vurderingen af effektivitet, produktivitet og effekt:

—

Evalueringerne indeholdt klare vurderinger af de fysiske og finansielle fremskridt i forbindelse med OP og EFSR.

| — | Derimod var der ikke altid eller kun delvis foretaget skøn over foranstaltningernes effektivitet og effekt (f.eks. var bruttojobskabelsen i næsten alle tilfælde præsenteret som værende lig med beskæftigelseseffekten i forbindelse med både EFRU- og ESF-foranstaltninger). |
| --- | --- |

—

Derimod var der ikke altid eller kun delvis foretaget skøn over foranstaltningernes effektivitet og effekt (f.eks. var bruttojobskabelsen i næsten alle tilfælde præsenteret som værende lig med beskæftigelseseffekten i forbindelse med både EFRU- og ESF-foranstaltninger).

| — | Dødvægts- og substitutionseffekten blev sjældent taget i betragtning. Meget ofte var der ikke gjort noget forsøg på direkte at vurdere disse virkninger. |
| --- | --- |

—

Dødvægts- og substitutionseffekten blev sjældent taget i betragtning. Meget ofte var der ikke gjort noget forsøg på direkte at vurdere disse virkninger.

| — | Der blev ikke altid foretaget en analyse af effektiviteten, og når det skete, blev der ikke draget konklusioner eller fastsat benchmarks, og der blev heller ikke givet anbefalinger vedrørende politikken. |
| --- | --- |

—

Der blev ikke altid foretaget en analyse af effektiviteten, og når det skete, blev der ikke draget konklusioner eller fastsat benchmarks, og der blev heller ikke givet anbefalinger vedrørende politikken.

| — | I nogle tilfælde var den underliggende strategis relevans ikke blevet undersøgt tilstrækkeligt. |
| --- | --- |

—

I nogle tilfælde var den underliggende strategis relevans ikke blevet undersøgt tilstrækkeligt.

| 27. | Rettens samlede vurdering er, at evalueringsprocessen gav et overblik over de fremskridt, der var gjort med programmerne, og bekræftede, at gennemførelsessystemerne var blevet forbedret siden den foregående generation af strukturfonde. På den anden side var der væsentlige svagheder i overvågningen, og i mange tilfælde var det for tidligt at vurdere programmernes effektivitet og dermed deres effekt. |
| --- | --- |

27.

Rettens samlede vurdering er, at evalueringsprocessen gav et overblik over de fremskridt, der var gjort med programmerne, og bekræftede, at gennemførelsessystemerne var blevet forbedret siden den foregående generation af strukturfonde. På den anden side var der væsentlige svagheder i overvågningen, og i mange tilfælde var det for tidligt at vurdere programmernes effektivitet og dermed deres effekt.

TILDELING AF RESULTATRESERVEN

| 28. | Der var fra begyndelsen fastsat et begrænset antal kvantificerede indikatorer i forordningen. I et arbejdspapir gav Kommissionen i 1999 (25) medlemsstaterne vejledning i, hvordan de skulle vurdere programmer efter de tre kriterier for tildelingen af resultatreserven: effektivitet, forvaltningskvalitet og finansiel gennemførelse. Resultatvurderingen skulle foretages på grundlag af overvågningsindikatorer, der målte midtvejsresultaterne i forhold til de specifikke oprindelige mål. |
| --- | --- |

28.

Der var fra begyndelsen fastsat et begrænset antal kvantificerede indikatorer i forordningen. I et arbejdspapir gav Kommissionen i 1999 (25) medlemsstaterne vejledning i, hvordan de skulle vurdere programmer efter de tre kriterier for tildelingen af resultatreserven: effektivitet, forvaltningskvalitet og finansiel gennemførelse. Resultatvurderingen skulle foretages på grundlag af overvågningsindikatorer, der målte midtvejsresultaterne i forhold til de specifikke oprindelige mål.

| 29. | Kommissionens arbejdspapir indeholdt eksempler på, hvilke indikatorer (26) der skulle tages hensyn til ved resultatundersøgelsen.
  Effektivitet:






  — | de opnåede værdier for en gruppe foranstaltninger, som omfatter mindst halvdelen af programmets værdi |
| --- | --- | --- |

29.

Kommissionens arbejdspapir indeholdt eksempler på, hvilke indikatorer (26) der skulle tages hensyn til ved resultatundersøgelsen.

Effektivitet:

—

de opnåede værdier for en gruppe foranstaltninger, som omfatter mindst halvdelen af programmets værdi

| — | sammenholdelse af de opnåede værdier med de forventede værdier for resultaterne på beskæftigelsesområdet (midlertidig stilling/fast stilling, som er oprettet eller bevaret) eller for målgruppernes beskæftigelsesegnethed. |
| --- | --- |

—

sammenholdelse af de opnåede værdier med de forventede værdier for resultaterne på beskæftigelsesområdet (midlertidig stilling/fast stilling, som er oprettet eller bevaret) eller for målgruppernes beskæftigelsesegnethed.

Forvaltning:

| — | fire typer indikatorer til måling af overvågning, finansiel kontrol, projektudvælgelse og evalueringssystemer. |
| --- | --- |

—

fire typer indikatorer til måling af overvågning, finansiel kontrol, projektudvælgelse og evalueringssystemer.

Finansiel gennemførelse:

| — | absorptionen af fondsmidler og omfanget af privat medfinansiering. |
| --- | --- |

—

absorptionen af fondsmidler og omfanget af privat medfinansiering.

Medlemsstaternes vurderinger og tildelingen af resultatreserven

| 30. | Medlemsstaterne skulle evaluere resultaterne på et tidspunkt, hvor der i gennemsnit kun var afholdt 20 % af udgifterne. Nogle evaluatorer gjorde opmærksom på dette problem. For eksempel påpegede den italienske evaluator, at det var for tidligt at foretage en generel analyse af effektiviteten. Der var imidlertid stor forskel på, hvor hurtigt programmernes prioriteter kunne gennemføres. I de programmer, som Retten undersøgte, var det generelt sådan, at der midtvejs var afholdt flere udgifter vedrørende fysiske infrastrukturer end vedrørende prioriteter med relation til Lissabon- og Göteborg-målene. |
| --- | --- |

30.

Medlemsstaterne skulle evaluere resultaterne på et tidspunkt, hvor der i gennemsnit kun var afholdt 20 % af udgifterne. Nogle evaluatorer gjorde opmærksom på dette problem. For eksempel påpegede den italienske evaluator, at det var for tidligt at foretage en generel analyse af effektiviteten. Der var imidlertid stor forskel på, hvor hurtigt programmernes prioriteter kunne gennemføres. I de programmer, som Retten undersøgte, var det generelt sådan, at der midtvejs var afholdt flere udgifter vedrørende fysiske infrastrukturer end vedrørende prioriteter med relation til Lissabon- og Göteborg-målene.

| 31. | Medlemsstaterne forsøgte at vurdere resultaterne ved hjælp af indikatorer, men denne proces blev hæmmet af, at nogle af de indikatorer, der var blevet udviklet i forbindelse med forhåndsevalueringen af programmerne for 2000-2006, var af begrænset anvendelighed. For de tyske og italienske programmers vedkommende blev effektiviteten for eksempel kun vurderet ved hjælp af indikatorer for output (27). |
| --- | --- |

31.

Medlemsstaterne forsøgte at vurdere resultaterne ved hjælp af indikatorer, men denne proces blev hæmmet af, at nogle af de indikatorer, der var blevet udviklet i forbindelse med forhåndsevalueringen af programmerne for 2000-2006, var af begrænset anvendelighed. For de tyske og italienske programmers vedkommende blev effektiviteten for eksempel kun vurderet ved hjælp af indikatorer for output (27).

| 32. | Medlemsstaternes forslag til tildeling af resultatreserven var baseret på kriterierne i punkt 29. I forbindelse med de spanske, portugisiske og irske EF-støtterammer gik medlemsstaterne endnu længere og vurderede resultaterne på grundlag af en bredere vifte af indikatorer end dem, Kommissionen havde anbefalet. |
| --- | --- |

32.

Medlemsstaternes forslag til tildeling af resultatreserven var baseret på kriterierne i punkt 29. I forbindelse med de spanske, portugisiske og irske EF-støtterammer gik medlemsstaterne endnu længere og vurderede resultaterne på grundlag af en bredere vifte af indikatorer end dem, Kommissionen havde anbefalet.

| 33. | Ikke desto mindre havde behovet for at maksimere absorptionen af EU-midlerne haft væsentlig indflydelse på medlemsstaternes forslag til tildeling af resultatreserven. Kommissionen lagde også selv vægt på absorption af midlerne. I et notat af 16. oktober 2003 om forberedelserne til tildeling af resultatreserven, som Kommissionen sendte til medlemmerne af Komitéen for Udvikling og Omstilling i Regionerne, og som også blev sendt til medlemsstaterne, blev det fremhævet, at Kommissionen ville være særlig opmærksom på absorptionen af midler (i tilfælde af store tab som følge af N+2-mekanismen) og på midtvejsevalueringens kvalitet (28). Som eksempler på dette kan følgende nævnes:






  — | Det var hensigten, at der i det tyske OP for transport skulle bruges omtrent lige store beløb på veje og jernbaner. Men med absorptionen af midlerne som begrundelse blev det foreslået, at hele resultatreserven skulle gå til anlæggelse af veje. Da den indsendte forslaget til Kommissionen, oplyste forvaltningsmyndigheden, at resultatreserven ikke ville blive tildelt i overensstemmelse med miljø- eller transportpolitiske mål, men på baggrund af, hvordan det var gået med at få afholdt udgifter. |
| --- | --- | --- |

33.

Ikke desto mindre havde behovet for at maksimere absorptionen af EU-midlerne haft væsentlig indflydelse på medlemsstaternes forslag til tildeling af resultatreserven. Kommissionen lagde også selv vægt på absorption af midlerne. I et notat af 16. oktober 2003 om forberedelserne til tildeling af resultatreserven, som Kommissionen sendte til medlemmerne af Komitéen for Udvikling og Omstilling i Regionerne, og som også blev sendt til medlemsstaterne, blev det fremhævet, at Kommissionen ville være særlig opmærksom på absorptionen af midler (i tilfælde af store tab som følge af N+2-mekanismen) og på midtvejsevalueringens kvalitet (28). Som eksempler på dette kan følgende nævnes:

—

Det var hensigten, at der i det tyske OP for transport skulle bruges omtrent lige store beløb på veje og jernbaner. Men med absorptionen af midlerne som begrundelse blev det foreslået, at hele resultatreserven skulle gå til anlæggelse af veje. Da den indsendte forslaget til Kommissionen, oplyste forvaltningsmyndigheden, at resultatreserven ikke ville blive tildelt i overensstemmelse med miljø- eller transportpolitiske mål, men på baggrund af, hvordan det var gået med at få afholdt udgifter.

| — | EPD Réunion: Nogle af foranstaltningerne vedrørende miljø og ligestilling fik slet ikke tildelt midler fra resultatreserven. Forvaltningsmyndigheden fremhævede, at det i nogle tilfælde var svært at få visse fællesskabsmål til at harmonere med behovet for at få midlerne brugt. |
| --- | --- |

—

EPD Réunion: Nogle af foranstaltningerne vedrørende miljø og ligestilling fik slet ikke tildelt midler fra resultatreserven. Forvaltningsmyndigheden fremhævede, at det i nogle tilfælde var svært at få visse fællesskabsmål til at harmonere med behovet for at få midlerne brugt.

| — | Forslaget fra Brandenburg i Tyskland byggede hovedsagelig på en analyse af absorptionen af midler og udelukkede miljøinvesteringsforanstaltninger fra tildelingen. Det største beløb gik til transportinfrastrukturer. Evaluatorerne på programmet konkluderede også, at Kommissionens indikatorer snarere var baseret på absorption end på effektivitet. |
| --- | --- |

—

Forslaget fra Brandenburg i Tyskland byggede hovedsagelig på en analyse af absorptionen af midler og udelukkede miljøinvesteringsforanstaltninger fra tildelingen. Det største beløb gik til transportinfrastrukturer. Evaluatorerne på programmet konkluderede også, at Kommissionens indikatorer snarere var baseret på absorption end på effektivitet.

| 34. | Desuden var der flere eksempler på, at hele resultatreserven — primært af hensyn til absorptionen af midler — var blevet tildelt EFRU, for eksempel i Tyskland (OP Sachsen), Irland (hele resultatreserven for alle de irske OP blev tildelt et enkelt EFRU-finansieret program), Italien (OP »Sviluppo Imprenditoriale Locale«) og en række mål 2-OP i Østrig, Tyskland, Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

34.

Desuden var der flere eksempler på, at hele resultatreserven — primært af hensyn til absorptionen af midler — var blevet tildelt EFRU, for eksempel i Tyskland (OP Sachsen), Irland (hele resultatreserven for alle de irske OP blev tildelt et enkelt EFRU-finansieret program), Italien (OP »Sviluppo Imprenditoriale Locale«) og en række mål 2-OP i Østrig, Tyskland, Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige.

| 35. | Tidsplanen for tildeling af resultatreserven var stram. Forslagene blev modtaget i januar 2004, og aftalen skulle i princippet være indgået i begyndelsen af februar. |
| --- | --- |

35.

Tidsplanen for tildeling af resultatreserven var stram. Forslagene blev modtaget i januar 2004, og aftalen skulle i princippet være indgået i begyndelsen af februar.

| 36. | I en vis udstrækning blev resultatreserven anvendt til at tildele midler til programmer på baggrund af disses effektivitet og kvaliteten af forvaltningen. Generelt blev resultatreserven imidlertid primært anvendt til at maksimere udgifterne, ikke til at koncentrere dem om aktiviteter, som man havde vurderet var særligt effektive. |
| --- | --- |

36.

I en vis udstrækning blev resultatreserven anvendt til at tildele midler til programmer på baggrund af disses effektivitet og kvaliteten af forvaltningen. Generelt blev resultatreserven imidlertid primært anvendt til at maksimere udgifterne, ikke til at koncentrere dem om aktiviteter, som man havde vurderet var særligt effektive.

MIDTVEJSREVISIONENS EFFEKT

| 37. | Strukturfondsreformen for perioden 2000-2006 ændrede og styrkede fondenes mål. Hensigten var at fremme vækst og beskæftigelse på en måde, der skulle tage hensyn til og kombinere indbyrdes sammenhængende økonomiske, sociale og miljømæssige mål (29). Især skulle der ved anvendelsen af fondenes midler tages højde for nye teknologier og innovation, forskning, informationssamfundet, ren og effektiv anvendelse af energi (herunder vedvarende energi), bedre miljøbeskyttelse, social integration og livslang læring. |
| --- | --- |

37.

Strukturfondsreformen for perioden 2000-2006 ændrede og styrkede fondenes mål. Hensigten var at fremme vækst og beskæftigelse på en måde, der skulle tage hensyn til og kombinere indbyrdes sammenhængende økonomiske, sociale og miljømæssige mål (29). Især skulle der ved anvendelsen af fondenes midler tages højde for nye teknologier og innovation, forskning, informationssamfundet, ren og effektiv anvendelse af energi (herunder vedvarende energi), bedre miljøbeskyttelse, social integration og livslang læring.

| 38. | Tildelingen af resultatreserven og omfordelingen af midler efter midtvejsrevisionen skulle foretages efter de programmeringsprincipper, som var fastsat i Kommissionens retningslinjer for programmering (30). Men Kommissionen udsendte først de reviderede retningslinjer for programmering i august 2003. For de fleste medlemsstater og regioner var det for sent til, at de kunne tage hensyn til de reviderede retningslinjer i forbindelse med midtvejsrevisionen. På den anden side indebar de reviderede retningslinjer kun en række kvalitative omlægninger i forhold til de oprindelige retningslinjer, for eksempel i konsolideringen af Lissabon-strategien på områderne transport (mere vægt på intermodalitet, fokus flyttet fra veje til jernbaner og vandveje) og energi. |
| --- | --- |

38.

Tildelingen af resultatreserven og omfordelingen af midler efter midtvejsrevisionen skulle foretages efter de programmeringsprincipper, som var fastsat i Kommissionens retningslinjer for programmering (30). Men Kommissionen udsendte først de reviderede retningslinjer for programmering i august 2003. For de fleste medlemsstater og regioner var det for sent til, at de kunne tage hensyn til de reviderede retningslinjer i forbindelse med midtvejsrevisionen. På den anden side indebar de reviderede retningslinjer kun en række kvalitative omlægninger i forhold til de oprindelige retningslinjer, for eksempel i konsolideringen af Lissabon-strategien på områderne transport (mere vægt på intermodalitet, fokus flyttet fra veje til jernbaner og vandveje) og energi.

| 39. | Alle operationelle programmer og EF-støtterammer skulle revideres efter tildelingen af resultatreserven. Det betød, at hvert enkelt program skulle tilpasses ved en proces, som svarede til den, der var blevet anvendt ved den oprindelige programmering, inklusive samråd med Kommissionens relevante generaldirektorater og formel vedtagelse i Kommissionen. |
| --- | --- |

39.

Alle operationelle programmer og EF-støtterammer skulle revideres efter tildelingen af resultatreserven. Det betød, at hvert enkelt program skulle tilpasses ved en proces, som svarede til den, der var blevet anvendt ved den oprindelige programmering, inklusive samråd med Kommissionens relevante generaldirektorater og formel vedtagelse i Kommissionen.

| 40. | Det var ikke et krav, at medlemsstaterne skulle revidere OP/EFSR af andre årsager end med henblik på tildeling af resultatreserven. I 15 af de 25 OP og EFSR, som Retten undersøgte, var der foretaget revisioner med andre formål. |
| --- | --- |

40.

Det var ikke et krav, at medlemsstaterne skulle revidere OP/EFSR af andre årsager end med henblik på tildeling af resultatreserven. I 15 af de 25 OP og EFSR, som Retten undersøgte, var der foretaget revisioner med andre formål.

| 41. | I mange tilfælde medførte midtvejsrevisionen, at der i OP blev taget større hensyn til politiske prioriteter eller ændringer i EU's politikker. I nogle tilfælde blev der foretaget forbedringer af resultatindikatorerne og ændringer i forvaltningsstrukturerne. Sådanne ændringer blev for eksempel foretaget i Irland, Portugal og Italien. |
| --- | --- |

41.

I mange tilfælde medførte midtvejsrevisionen, at der i OP blev taget større hensyn til politiske prioriteter eller ændringer i EU's politikker. I nogle tilfælde blev der foretaget forbedringer af resultatindikatorerne og ændringer i forvaltningsstrukturerne. Sådanne ændringer blev for eksempel foretaget i Irland, Portugal og Italien.

| 42. | Som allerede bemærket i forbindelse med resultatreserven prioriterede man imidlertid aktiviteter, hvor pengene kunne blive brugt, for eksempel:






  — | EPD Burgenland, Østrig: Som væsentligste ændring blev de planlagte udgifter til forskning, teknologi og udvikling samt landskabsbevaring reduceret på grund af absorptionsproblemer. |
| --- | --- | --- |

42.

Som allerede bemærket i forbindelse med resultatreserven prioriterede man imidlertid aktiviteter, hvor pengene kunne blive brugt, for eksempel:

—

EPD Burgenland, Østrig: Som væsentligste ændring blev de planlagte udgifter til forskning, teknologi og udvikling samt landskabsbevaring reduceret på grund af absorptionsproblemer.

| — | EPD Hainaut, Belgien: Absorption spillede en stor rolle. For eksempel blev de planlagte udgifter til »miljøforvaltning« reduceret kraftigt på grund af lav absorption, og midlerne blev i stedet givet som støtte til genudvikling af industrigrunde. |
| --- | --- |

—

EPD Hainaut, Belgien: Absorption spillede en stor rolle. For eksempel blev de planlagte udgifter til »miljøforvaltning« reduceret kraftigt på grund af lav absorption, og midlerne blev i stedet givet som støtte til genudvikling af industrigrunde.

| — | OP Brandenburg, Tyskland: De planlagte udgifter til miljøforanstaltninger blev reduceret kraftigt, og foranstaltningen »vedvarende energi« blev opgivet. |
| --- | --- |

—

OP Brandenburg, Tyskland: De planlagte udgifter til miljøforanstaltninger blev reduceret kraftigt, og foranstaltningen »vedvarende energi« blev opgivet.

| — | OP Transport, Tyskland: Resultatreserven blev kun tildelt vejprojekter, hvilket indebar en betydelig ændring i forholdet mellem udgifter til veje og udgifter til jernbaner. |
| --- | --- |

—

OP Transport, Tyskland: Resultatreserven blev kun tildelt vejprojekter, hvilket indebar en betydelig ændring i forholdet mellem udgifter til veje og udgifter til jernbaner.

| — | OP Calabrien: En stor del af det reviderede program omhandler »kompatible« projekter. Der er tale om offentlige projekter, som allerede før programperioden blev finansieret med nationale midler. De indgik ikke i det oprindelige program. Denne metode blev hovedsagelig anvendt for at undgå frigørelser. |
| --- | --- |

—

OP Calabrien: En stor del af det reviderede program omhandler »kompatible« projekter. Der er tale om offentlige projekter, som allerede før programperioden blev finansieret med nationale midler. De indgik ikke i det oprindelige program. Denne metode blev hovedsagelig anvendt for at undgå frigørelser.

| — | EFSR Italien, OP Sydøstlige Irland: Finansieringsplanerne blev ændret væsentligt, fordi den oprindeligt forventede private finansiering blev reduceret (med 95 % i EFSR Italien og med 70 % i OP Sydøstlige Irland) og delvis erstattet med nationale offentlige midler. Resultatet blev, at den nationale finansiering steg, så man undgik frigørelser. |
| --- | --- |

—

EFSR Italien, OP Sydøstlige Irland: Finansieringsplanerne blev ændret væsentligt, fordi den oprindeligt forventede private finansiering blev reduceret (med 95 % i EFSR Italien og med 70 % i OP Sydøstlige Irland) og delvis erstattet med nationale offentlige midler. Resultatet blev, at den nationale finansiering steg, så man undgik frigørelser.

| 43. | Rettens undersøgelse viste, at der blev foretaget overførsler af midler fra miljøforanstaltninger, først og fremmest til fordel for virksomhedsstøtte og transportinfrastrukturer (især veje). Det var for eksempel tilfældet i Tyskland, Spanien, Italien og Belgien med overførsler på i alt ca. 800 millioner euro (ca. 1 % af disse medlemsstaters strukturfondstildelinger). |
| --- | --- |

43.

Rettens undersøgelse viste, at der blev foretaget overførsler af midler fra miljøforanstaltninger, først og fremmest til fordel for virksomhedsstøtte og transportinfrastrukturer (især veje). Det var for eksempel tilfældet i Tyskland, Spanien, Italien og Belgien med overførsler på i alt ca. 800 millioner euro (ca. 1 % af disse medlemsstaters strukturfondstildelinger).

| 44. | Generelt konstaterede Retten, at midtvejsrevisionen af en række strukturfondsprogrammer havde ført til forbedringer (for eksempel at der blev taget større hensyn til politiske prioriteter eller ændringer i EU's politikker, eller at resultatindikatorerne var blevet forbedret). En væsentlig praktisk ændring var imidlertid, at budgetterne blev omlagt, så midlerne blev flyttet væk fra foranstaltninger, hvor der ikke blev afholdt nok udgifter. |
| --- | --- |

44.

Generelt konstaterede Retten, at midtvejsrevisionen af en række strukturfondsprogrammer havde ført til forbedringer (for eksempel at der blev taget større hensyn til politiske prioriteter eller ændringer i EU's politikker, eller at resultatindikatorerne var blevet forbedret). En væsentlig praktisk ændring var imidlertid, at budgetterne blev omlagt, så midlerne blev flyttet væk fra foranstaltninger, hvor der ikke blev afholdt nok udgifter.

BESTEMMELSER FOR PERIODEN 2007-2013

| 45. | Der er vedtaget reviderede bestemmelser om evaluering, gennemgang og revision af programmerne i den næste programperiode for strukturfondene, 2007-2013. De er på en række punkter forskellige fra de bestemmelser, der gjaldt for perioden 2000-2006. De ændrede bestemmelser sikrer generelt en større fleksibilitet end bestemmelserne for perioden 2000-2006, og de skulle kunne bidrage til, at midtvejsevalueringen og revisionen af udgiftsplanerne kan »finjusteres« til de enkelte programmers særlige omstændigheder.






  — | Der skal stadig foretages evaluering før, under og efter programperioden. Ved evalueringerne skal der især tages hensyn til målet om bæredygtig udvikling og til den relevante fællesskabslovgivning om miljøvirkninger og strategisk miljøvurdering (31). |
| --- | --- | --- |

45.

Der er vedtaget reviderede bestemmelser om evaluering, gennemgang og revision af programmerne i den næste programperiode for strukturfondene, 2007-2013. De er på en række punkter forskellige fra de bestemmelser, der gjaldt for perioden 2000-2006. De ændrede bestemmelser sikrer generelt en større fleksibilitet end bestemmelserne for perioden 2000-2006, og de skulle kunne bidrage til, at midtvejsevalueringen og revisionen af udgiftsplanerne kan »finjusteres« til de enkelte programmers særlige omstændigheder.

—

Der skal stadig foretages evaluering før, under og efter programperioden. Ved evalueringerne skal der især tages hensyn til målet om bæredygtig udvikling og til den relevante fællesskabslovgivning om miljøvirkninger og strategisk miljøvurdering (31).

| — | På den anden side stilles der ikke krav om en midtvejsgennemgang af alle programmer på et bestemt tidspunkt i programperioden. |
| --- | --- |

—

På den anden side stilles der ikke krav om en midtvejsgennemgang af alle programmer på et bestemt tidspunkt i programperioden.

| — | Princippet om »proportionel intervention« finder anvendelse på evaluering. De finansielle og administrative midler, som Kommissionen og medlemsstaterne tager i anvendelse ved gennemførelsen af fondene i forbindelse med udvælgelse af indikatorer, evaluering, forvaltnings- og kontrolsystemer samt rapportering, skal stå i forhold til de samlede udgifter, der tildeles et operationelt program (32). |
| --- | --- |

—

Princippet om »proportionel intervention« finder anvendelse på evaluering. De finansielle og administrative midler, som Kommissionen og medlemsstaterne tager i anvendelse ved gennemførelsen af fondene i forbindelse med udvælgelse af indikatorer, evaluering, forvaltnings- og kontrolsystemer samt rapportering, skal stå i forhold til de samlede udgifter, der tildeles et operationelt program (32).

| — | Der er ingen obligatorisk resultatreserve. Medlemsstaterne kan i stedet vælge at oprette en national reserve til uforudsete udgifter og/eller en national resultatreserve (33). (Procedurerne for tildeling af en eventuel national resultatreserve ligner dem, der gjaldt for resultatreserven i perioden 2000-2006.) |
| --- | --- |

—

Der er ingen obligatorisk resultatreserve. Medlemsstaterne kan i stedet vælge at oprette en national reserve til uforudsete udgifter og/eller en national resultatreserve (33). (Procedurerne for tildeling af en eventuel national resultatreserve ligner dem, der gjaldt for resultatreserven i perioden 2000-2006.)

| — | Som det var tilfældet i perioden 2000-2006, er det ikke obligatorisk at foretage en midtvejsrevision af alle programmer. (Den revision af de centrale strategiske retningslinjer, der er vedtaget af Rådet, forpligter ikke medlemsstaterne til at revidere deres operationelle programmer eller nationale strategiske referencerammer.) I forordningen omtales der dog to tilfælde, hvor medlemsstaterne kan vælge at foretage en gennemgang: 1) efter betydelige socioøkonomiske forandringer eller for at tage større hensyn til væsentlige ændringer i Fællesskabets prioriteter eller i nationale eller regionale prioriteter eller tage hensyn til dem på en anden måde, 2) på baggrund af en betydelig afvigelse fra de oprindeligt fastsatte mål eller på baggrund af gennemførelsesvanskeligheder. |
| --- | --- |

—

Som det var tilfældet i perioden 2000-2006, er det ikke obligatorisk at foretage en midtvejsrevision af alle programmer. (Den revision af de centrale strategiske retningslinjer, der er vedtaget af Rådet, forpligter ikke medlemsstaterne til at revidere deres operationelle programmer eller nationale strategiske referencerammer.) I forordningen omtales der dog to tilfælde, hvor medlemsstaterne kan vælge at foretage en gennemgang: 1) efter betydelige socioøkonomiske forandringer eller for at tage større hensyn til væsentlige ændringer i Fællesskabets prioriteter eller i nationale eller regionale prioriteter eller tage hensyn til dem på en anden måde, 2) på baggrund af en betydelig afvigelse fra de oprindeligt fastsatte mål eller på baggrund af gennemførelsesvanskeligheder.

| 46. | N+2-reglen gælder stadig, men bliver (i en begrænset periode) til en N+3-regel for medlemsstater, hvis BNP pr. capita fra 2001 til 2003 lå på under 85 % af EU-25-gennemsnittet. |
| --- | --- |

46.

N+2-reglen gælder stadig, men bliver (i en begrænset periode) til en N+3-regel for medlemsstater, hvis BNP pr. capita fra 2001 til 2003 lå på under 85 % af EU-25-gennemsnittet.

KONKLUSION

| 47. | Midtvejsevalueringen gav et overblik over de fremskridt, der var blevet gjort med gennemførelsen af strukturfondsprogrammerne, og den bekræftede, at gennemførelsessystemerne var blevet forbedret væsentligt siden den foregående generation af strukturfonde. På den anden side var det i mange tilfælde for tidligt at vurdere programmernes effektivitet og dermed deres effekt. |
| --- | --- |

47.

Midtvejsevalueringen gav et overblik over de fremskridt, der var blevet gjort med gennemførelsen af strukturfondsprogrammerne, og den bekræftede, at gennemførelsessystemerne var blevet forbedret væsentligt siden den foregående generation af strukturfonde. På den anden side var det i mange tilfælde for tidligt at vurdere programmernes effektivitet og dermed deres effekt.

| 48. | Resultatreserven blev primært anvendt til at maksimere udgifterne, ikke til at koncentrere dem om aktiviteter, som havde vist sig at være særligt effektive. Kommissionen lagde vægt på absorption af midlerne (jf. punkt 33). |
| --- | --- |

48.

Resultatreserven blev primært anvendt til at maksimere udgifterne, ikke til at koncentrere dem om aktiviteter, som havde vist sig at være særligt effektive. Kommissionen lagde vægt på absorption af midlerne (jf. punkt 33).

| 49. | I en række tilfælde medførte midtvejsrevisionen af strukturfondsprogrammerne, at der i de operationelle programmer blev taget større hensyn til politiske prioriteter eller ændringer i EU's politikker (f.eks. som vedtaget af Det Europæiske Råd i Lissabon og Göteborg), eller at resultatindikatorerne blev forbedret. En væsentlig effekt af midtvejsrevisionen var, at man prioriterede aktiviteter, hvor pengene kunne blive brugt. |
| --- | --- |

49.

I en række tilfælde medførte midtvejsrevisionen af strukturfondsprogrammerne, at der i de operationelle programmer blev taget større hensyn til politiske prioriteter eller ændringer i EU's politikker (f.eks. som vedtaget af Det Europæiske Råd i Lissabon og Göteborg), eller at resultatindikatorerne blev forbedret. En væsentlig effekt af midtvejsrevisionen var, at man prioriterede aktiviteter, hvor pengene kunne blive brugt.

| 50. | Der blev gjort en stor indsats for at gennemføre midtvejsprocesserne som fastsat i strukturfondsforordningen. Men eftersom midtvejsevalueringen blev foretaget på et forholdsvis tidligt stadium i programmerne, kunne midtvejsevalueringen og -revisionen ikke give særlig stor sikkerhed for, at strukturfondsudgifterne ville få de ønskede virkninger. Medlemsstaterne og Kommissionen benyttede sig også af resultatreserven og midtvejsrevisionen til at opprioritere udgifter, som kunne afholdes inden for den tilladte tidsramme. |
| --- | --- |

50.

Der blev gjort en stor indsats for at gennemføre midtvejsprocesserne som fastsat i strukturfondsforordningen. Men eftersom midtvejsevalueringen blev foretaget på et forholdsvis tidligt stadium i programmerne, kunne midtvejsevalueringen og -revisionen ikke give særlig stor sikkerhed for, at strukturfondsudgifterne ville få de ønskede virkninger. Medlemsstaterne og Kommissionen benyttede sig også af resultatreserven og midtvejsrevisionen til at opprioritere udgifter, som kunne afholdes inden for den tilladte tidsramme.

| 51. | Retten mener, at det i forbindelse med store udgiftsprogrammer, der kan løbe over op til syv år, stadig er relevant at fastsætte, at målene, foranstaltningerne og budgettildelingerne skal revurderes under programmernes løbetid. Men Rettens revision viste, at planlægningen og forvaltningen af strukturfondene er præget af iboende spændinger, som der skal tages højde for ved udarbejdelsen og anvendelsen af ordninger for midtvejsevaluering og -revision.






  — | Udgifterne skal afholdes i overensstemmelse med principperne om produktivitet, effektivitet og sparsommelighed. De samlede beløb til forpligtelser under strukturfondene og Samhørighedsfonden, som er vedtaget og opført i EU's successive finansielle overslag, er imidlertid mål såvel som udgiftslofter (34). Absorption er i sig selv et implicit mål for EU's udgifter på samhørighedsområdet. |
| --- | --- | --- |

51.

Retten mener, at det i forbindelse med store udgiftsprogrammer, der kan løbe over op til syv år, stadig er relevant at fastsætte, at målene, foranstaltningerne og budgettildelingerne skal revurderes under programmernes løbetid. Men Rettens revision viste, at planlægningen og forvaltningen af strukturfondene er præget af iboende spændinger, som der skal tages højde for ved udarbejdelsen og anvendelsen af ordninger for midtvejsevaluering og -revision.

—

Udgifterne skal afholdes i overensstemmelse med principperne om produktivitet, effektivitet og sparsommelighed. De samlede beløb til forpligtelser under strukturfondene og Samhørighedsfonden, som er vedtaget og opført i EU's successive finansielle overslag, er imidlertid mål såvel som udgiftslofter (34). Absorption er i sig selv et implicit mål for EU's udgifter på samhørighedsområdet.

| — | N+2-reglen er et instrument, som skal sikre en hensigtsmæssig planlægning af udgifterne, men giver også medlemsstaterne og Kommissionen et incitament til ved tildeling af eventuelle reserver at prioritere aktiviteter, hvor det er forholdsvis let at få brugt pengene. |
| --- | --- |

—

N+2-reglen er et instrument, som skal sikre en hensigtsmæssig planlægning af udgifterne, men giver også medlemsstaterne og Kommissionen et incitament til ved tildeling af eventuelle reserver at prioritere aktiviteter, hvor det er forholdsvis let at få brugt pengene.

| — | Midtvejsrevisionen giver problemer med timing. Jo senere revisionen udføres, desto mindre er muligheden for at foretage ændringer i et program, men jo tidligere den udføres, desto sværere er det at foretage en robust vurdering af udgifternes effektivitet og effekt. Det følger heraf, at hvis evaluering skal spille en vigtig rolle i forbindelse med fordelingen af midlerne, er det nødvendigt at foretage en forhåndsevaluering af høj kvalitet. |
| --- | --- |

—

Midtvejsrevisionen giver problemer med timing. Jo senere revisionen udføres, desto mindre er muligheden for at foretage ændringer i et program, men jo tidligere den udføres, desto sværere er det at foretage en robust vurdering af udgifternes effektivitet og effekt. Det følger heraf, at hvis evaluering skal spille en vigtig rolle i forbindelse med fordelingen af midlerne, er det nødvendigt at foretage en forhåndsevaluering af høj kvalitet.

| 52. | I programperioden 2000-2006 var der særlige omstændigheder, som forværrede nogle af disse problemer. Udgifterne for perioden 1994-1999 var ikke omfattet af N+2-reglen, og de var betydeligt forsinkede (faktisk er programmerne for 1994-1999 endnu ikke afsluttet). Det bidrog til at forsinke iværksættelsen af programmerne for perioden 2000-2006. Nogle af midtvejsevalueringens øvrige begrænsninger er mere grundlæggende: Det er i sagens natur vanskeligt at vurdere nettoresultatet af infrastrukturinvesteringer eller beskæftigelsesinitiativer. |
| --- | --- |

52.

I programperioden 2000-2006 var der særlige omstændigheder, som forværrede nogle af disse problemer. Udgifterne for perioden 1994-1999 var ikke omfattet af N+2-reglen, og de var betydeligt forsinkede (faktisk er programmerne for 1994-1999 endnu ikke afsluttet). Det bidrog til at forsinke iværksættelsen af programmerne for perioden 2000-2006. Nogle af midtvejsevalueringens øvrige begrænsninger er mere grundlæggende: Det er i sagens natur vanskeligt at vurdere nettoresultatet af infrastrukturinvesteringer eller beskæftigelsesinitiativer.

ANBEFALINGER

| 53. | Retten anbefaler, at følgende skridt tages for at gøre midtvejsevalueringen, midtvejsrevisionen og omfordelingen af midler mere nyttige i perioden 2007-2013 og i fremtidige programperioder.






  — | Der er større sandsynlighed for en vellykket midtvejsevaluering og midtvejsrevision af programmerne, jo flere udgifter, der kan afholdes i selve programperioden i stedet for nogle år efter. For at få programmerne for 2007-2013 i gang med så små forsinkelser som muligt, bør Kommissionen og medlemsstaterne sørge for, at programmerne for 2000-2006 afsluttes hurtigt og effektivt. |
| --- | --- | --- |

53.

Retten anbefaler, at følgende skridt tages for at gøre midtvejsevalueringen, midtvejsrevisionen og omfordelingen af midler mere nyttige i perioden 2007-2013 og i fremtidige programperioder.

—

Der er større sandsynlighed for en vellykket midtvejsevaluering og midtvejsrevision af programmerne, jo flere udgifter, der kan afholdes i selve programperioden i stedet for nogle år efter. For at få programmerne for 2007-2013 i gang med så små forsinkelser som muligt, bør Kommissionen og medlemsstaterne sørge for, at programmerne for 2000-2006 afsluttes hurtigt og effektivt.

| — | Evaluatorerne på programmerne for 2000-2006 konstaterede som et særligt problem, at overvågningssystemerne fungerede dårligt. Kommissionen bør tage skridt til at sikre, at resultatindikatorerne overvåges fra begyndelsen i den nye programperiode. |
| --- | --- |

—

Evaluatorerne på programmerne for 2000-2006 konstaterede som et særligt problem, at overvågningssystemerne fungerede dårligt. Kommissionen bør tage skridt til at sikre, at resultatindikatorerne overvåges fra begyndelsen i den nye programperiode.

| — | Evalueringen og revurderingen af udgifterne bør foretages så sent i et program, at der er høstet erfaringer nok til at muliggøre en brugbar vurdering, men så tidligt, at det er muligt at ændre prioriteterne. |
| --- | --- |

—

Evalueringen og revurderingen af udgifterne bør foretages så sent i et program, at der er høstet erfaringer nok til at muliggøre en brugbar vurdering, men så tidligt, at det er muligt at ændre prioriteterne.

| — | I programperioden 2000-2006 var gennemførelsen af midtvejsprocesserne en langvarig og kompleks procedure. Kommissionen bør overveje, hvordan processen kan gøres kortere og hurtigere. |
| --- | --- |

—

I programperioden 2000-2006 var gennemførelsen af midtvejsprocesserne en langvarig og kompleks procedure. Kommissionen bør overveje, hvordan processen kan gøres kortere og hurtigere.

| — | Kommissionen bør ikke definere, hvilken metode evaluatorerne skal anvende, men den bør pege på, hvordan programmer kan ændres for at sikre, at deres effekt på samhørigheden kan identificeres, at evalueringerne bliver en kilde til bedste praksis, og at eventuelle resultatreserver anvendes under behørig hensyntagen til den effektive og produktive gennemførelse af programmerne. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør ikke definere, hvilken metode evaluatorerne skal anvende, men den bør pege på, hvordan programmer kan ændres for at sikre, at deres effekt på samhørigheden kan identificeres, at evalueringerne bliver en kilde til bedste praksis, og at eventuelle resultatreserver anvendes under behørig hensyntagen til den effektive og produktive gennemførelse af programmerne.

| — | Al vejledning fra Kommissionen bør ydes i god tid. |
| --- | --- |

—

Al vejledning fra Kommissionen bør ydes i god tid.

| — | Kommissionen og medlemsstaterne bør være særligt opmærksomme på programmer og forvaltningsordninger, når der er tale om udgifter vedrørende EU's politiske prioriteter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen og medlemsstaterne bør være særligt opmærksomme på programmer og forvaltningsordninger, når der er tale om udgifter vedrørende EU's politiske prioriteter.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 8. marts 2007.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

---

(1)  Ca. 16 milliarder euro i strukturfondsmidler for 2004-2006 blev fordelt på ca. 200 programmer i de nye medlemsstater.

1

(2)  Jf. afsnit II, Programmering — artikel 13-19 — i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1).

2

(3)  Artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

3

(4)  Artikel 18 og 19 i forordning (EF) nr. 1260/1999. I tilfælde, hvor Fællesskabets beløb ikke oversteg 1 milliard euro, kunne støtten ydes i form af et »enhedsprogrammeringsdokument« (EPD), der indeholdt de samme oplysninger som en EFSR og et OP.

4

(5)  Artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

5

(6)  Artikel 35, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

6

(7)  Resultatreserven jf. artikel 44, N+2-reglen jf. artikel 31, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

7

(8)  Det samlede strukturfondsbeløb, som er tildelt et mål 1-program, forpligtes i årlige trancher fra 2000 til 2006 i overensstemmelse med programmets finansieringsplan. Betalingerne kan tage form af acontobeløb (på 7 % af programmets samlede rammebeløb, hvilket i begyndelsen giver en forholdsvis lang beskyttelse mod N+2-reglen), og refusion af faktisk afholdte udgifter til de endelige modtagere. For at undgå, at forpligtelserne frigøres, skal medlemsstaterne inden udgangen af det andet år efter forpligtelsesåret forelægge Kommissionen en betalingsanmodning, som for hvert år dækker de beløb, der er fastsat i finansieringsplanen (artikel 31, stk. 2, og artikel 32, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1260/1999).

8

(9)  Artikel 27 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1). I henhold til princippet om sparsommelighed skal ressourcerne stilles til rådighed på det rette tidspunkt, i den rigtige mængde og kvalitet samt til den mest fordelagtige pris. Princippet om effektivitet drejer sig om at nå de opstillede specifikke mål og de forventede resultater. Princippet om produktivitet drejer sig om at sikre et optimalt forhold mellem de anvendte ressourcer og de opnåede resultater. For så vidt angår evaluering af effektivitet i forbindelse med strukturfondene, henvises der også til artikel 40 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

9

(10)  Artikel 41 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

10

(11)  Artikel 42 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

11

(12)  Artikel 43 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

12

(13)  Særberetning nr. 7/2003 om programmeringen af strukturfondsinterventionerne i perioden 2000-2006 (EUT C 174 af 23.7.2003).

13

(14)  Jf. særberetning nr. 10/2006 om efterfølgende evalueringer af mål 1- og mål 3-programmer i perioden 1994-1999.

14

(15)  Artikel 42, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

15

(16)  Artikel 44, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

16

(17)  Artikel 44, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

17

(18)  Artikel 14, stk. 2, sammen med afsnit II — Programmering — og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

18

(19)  Artikel 42, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

19

(20)  Belgien: EPD Flandern, mål 3; Frankrig: EPD, Korsika, og EPD, mål 3; Italien: EFSR og OP Calabrien, OP PONSIL, OP Transport, EPD Lombardiet mål 3; Irland: EFSR og OP Sydøstlige Irland, OP Produktionssektor; Spanien: EFSR og OP Andalusien, OP Galicien; Tyskland: EFSR og OP Brandenburg, Transport; Det Forenede Kongerige: EPD Merseyside, OP mål 3.

20

Midtvejsevalueringsprocessen, tildelingen af resultatreserven og revisionen vedrørende EFSR Portugal, OP Algarve (P), EPD Burgenland (A), EPD Hainaut (B), EPD Réunion (F) og EPD Flevoland (NL) blev undersøgt på kommissionsniveau.

(21)  På udkaststadiet bedømte Kommissionen en tredjedel af rapporterne som værende gode eller udmærkede. Vurderingen af de endelige rapporter var meget mere positiv: To tredjedele af rapporterne blev bedømt som værende gode eller udmærkede. Når der blev konstateret svagheder, viste de sig hovedsagelig at skyldes, at evaluatorerne havde haft tidsproblemer, hvilket igen skyldtes:

21

| — | at der var mange evalueringsspørgsmål |
| --- | --- |

—

at der var mange evalueringsspørgsmål

| — | at der var mange projekter at evaluere |
| --- | --- |

—

at der var mange projekter at evaluere

| — | at nogle store programmer var meget komplekse, og at nogle evaluatorer havde begrænsede ressourcer. |
| --- | --- |

—

at nogle store programmer var meget komplekse, og at nogle evaluatorer havde begrænsede ressourcer.

(22)  »Growing Evaluation Capacity«, Europa-Kommissionen, november 2004 (s. 35).

22

(23)  Der findes en række empiriske studier og evalueringer, der dokumenterer denne effekt. Generelt er der ikke tilstrækkelige data om de reelle behov, herunder om hvilken slags infrastruktur, der skal dækkes for at optimere strukturfondsmidlernes effekt.

23

(24)  Der er tale om en dødvægtseffekt, når en aktivitet eller en investering også ville være blevet gennemført uden fællesskabsfinansiering.

24

(25)  Europa-Kommissionen, Den nye programmeringsperiode 2000-2006: metodebeskrivelse — arbejdspapir 4 — Gennemførelse af resultatreserven.

25

(26)  Disse indikatorer er beslægtede. Der er en klar forbindelse mellem de opnåede værdier og den finansielle absorption.

26

(27)  Retten skrev i sin særberetning nr. 7/2003, at tildelingen af resultatreserven i realiteten er en kompliceret procedure for omfordeling af midlerne, og at den kan medføre, at reserven anvendes usammenhængende og ineffektivt.

27

(28)  I et enkelt tilfælde — det nederlandske mål 3-program — havde Kommissionen ingen anden mulighed end at tildele resultatreserven, selv om der allerede var foretaget betydelige frigørelser, fordi midlerne ikke var blevet anvendt.

28

(29)  Denne reform var i overensstemmelse med de krav, som er forbundet med Amsterdam-traktatens begreb bæredygtig udvikling, og den foregreb i vidt omfang konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon (marts 2000: »at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden«). Det Europæiske Råd i Göteborg (juni 2001) tilføjede den miljømæssige strategi for bæredygtig udvikling.

29

(30)  Jf. artikel 10, stk. 3, og artikel 14 i forordning (EF) nr. 1260/1999: »... efter bestemmelserne i dette kapitel«. Dette er en henvisning til programmeringsbestemmelserne i artikel 15-19.

30

(31)  Artikel 47 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).

31

(32)  Artikel 13 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

32

(33)  Artikel 50 og 51 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

33

(34)  I henhold til punkt 12, tredje afsnit, i den interinstitutionelle aftale (inklusive de finansielle overslag) mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 6. maj 1999 (EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1) forpligter Europa-Parlamentet og Rådet sig til at respektere de tildelinger i form af forpligtelsesbevillinger, der i de finansielle overslag er fastsat til strukturforanstaltninger.

34

---

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMENFATNING

| III. | Første led — Formålet med midtvejsevalueringen for så vidt angår en vurdering af effektiviteten og de forventede virkninger var begrænset til en analyse af de første resultater. Den sene eller langsomme igangsætning af mange programmer gjorde det svært at foretage en sådan analyse, selv om det skete i visse tilfælde (se kapitel 5 i Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity«). De øvrige aspekter, der blev set nærmere på i midtvejsevalueringen, gav dog nyttige oplysninger til brug i forbindelse med beslutninger om anvendelse af resultatreserven og tilpasning af de operationelle programmer.
  Andet led — Resultatreserven blev anvendt til at bevilge midler til programmer efter flere kriterier, i forbindelse med hvilke Kommissionen anbefalede tre typer indikatorer. En vigtig faktor var den finansielle udnyttelsesgrad, men kriterierne var forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og ofte bredere afhængig af, om der forelå solide data eller ej (se punkt 28 og 32).
  Tredje led — Kommissionen finder, at midtvejsevalueringen havde en betydelig indvirkning på, hvor gode resultater der blev opnået med programmerne, og hvordan der blev taget hensyn til de politiske prioriteringer. Samtidig ønskede Kommissionen at undgå at bevilge supplerende midler til områder, hvor der allerede var problemer med at anvende de eksisterende midler. |
| --- | --- |

III.

Første led — Formålet med midtvejsevalueringen for så vidt angår en vurdering af effektiviteten og de forventede virkninger var begrænset til en analyse af de første resultater. Den sene eller langsomme igangsætning af mange programmer gjorde det svært at foretage en sådan analyse, selv om det skete i visse tilfælde (se kapitel 5 i Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity«). De øvrige aspekter, der blev set nærmere på i midtvejsevalueringen, gav dog nyttige oplysninger til brug i forbindelse med beslutninger om anvendelse af resultatreserven og tilpasning af de operationelle programmer.

Andet led — Resultatreserven blev anvendt til at bevilge midler til programmer efter flere kriterier, i forbindelse med hvilke Kommissionen anbefalede tre typer indikatorer. En vigtig faktor var den finansielle udnyttelsesgrad, men kriterierne var forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og ofte bredere afhængig af, om der forelå solide data eller ej (se punkt 28 og 32).

Tredje led — Kommissionen finder, at midtvejsevalueringen havde en betydelig indvirkning på, hvor gode resultater der blev opnået med programmerne, og hvordan der blev taget hensyn til de politiske prioriteringer. Samtidig ønskede Kommissionen at undgå at bevilge supplerende midler til områder, hvor der allerede var problemer med at anvende de eksisterende midler.

| IV. | Kommissionen er enig i, at det er hensigtsmæssigt at revurdere målene, foranstaltningerne og budgettildelingerne under programmernes løbetid. Den har taget udgangspunkt i erfaringerne fra 2000-2006 ved at foreslå ændrede ordninger for 2007-2013.
  Første led — Det er Kommissionens opgave at sikre, at der tages behørigt hensyn til effektiviteten og omkostningseffektiviteten samt udnyttelsesgraden. Kommissionen bestræber sig på at leve op til dette ansvar.
  Andet led — Den spænding, n+2-reglen skaber mellem hurtig udnyttelse og behovet for kvalitet, betyder ikke, at der slækkes på kvaliteten. Kommissionen arbejder for at forhindre det.
  Tredje led — Overvågnings- og evalueringsordningerne for programperioden 2007-2013 er udformet således, at der kan tages hensyn til de praktiske udfordringer i forbindelse med programmerne. |
| --- | --- |

IV.

Kommissionen er enig i, at det er hensigtsmæssigt at revurdere målene, foranstaltningerne og budgettildelingerne under programmernes løbetid. Den har taget udgangspunkt i erfaringerne fra 2000-2006 ved at foreslå ændrede ordninger for 2007-2013.

Første led — Det er Kommissionens opgave at sikre, at der tages behørigt hensyn til effektiviteten og omkostningseffektiviteten samt udnyttelsesgraden. Kommissionen bestræber sig på at leve op til dette ansvar.

Andet led — Den spænding, n+2-reglen skaber mellem hurtig udnyttelse og behovet for kvalitet, betyder ikke, at der slækkes på kvaliteten. Kommissionen arbejder for at forhindre det.

Tredje led — Overvågnings- og evalueringsordningerne for programperioden 2007-2013 er udformet således, at der kan tages hensyn til de praktiske udfordringer i forbindelse med programmerne.

| V. | Første led — Kommissionen udsendte i august 2006 en detaljeret vejledning for afslutningen af programperioden 2000-2006. Kravene til afslutningen af programperioden kendes nu bedre end før afslutningen af programperioden 1994-1999.
  Andet led — Kommissionen vil lægge særlig vægt på oprettelsen af overvågningssystemer og fastsættelse af indikatorer i de nye programmer.
  Tredje led — I perioden 2007-2013 vil det tidligere generelle krav om en midtvejsevaluering blive erstattet af behovsbaserede løbende evalueringer for at vurdere gennemførelsen af et program, hvilket gør det muligt at reagere på ændringer i de ydre forhold. En sådan fremgangsmåde kan lettere skræddersys til de krav, brugerne af evalueringen stiller.
  Den proportionalitet, der blev indført ved forordninger og strømlining af programmeringsprocessen, vil også øge fleksibiliteten i forbindelse med evalueringsordningerne.
  Fjerde led — Mere fleksible ordninger vil gøre det muligt.
  Femte led — Kommissionen har i 2006 udsendt en vejledning for perioden 2007-2013.
  Sjette led — Der kræves samfinansierede aktiviteter for at fremme EU's politiske prioriteringer, herunder dagsordenen for vækst og beskæftigelse. EU-15 skal nå specifikke mål for anvendelsen af midler på sidstnævnte område. |
| --- | --- |

V.

Første led — Kommissionen udsendte i august 2006 en detaljeret vejledning for afslutningen af programperioden 2000-2006. Kravene til afslutningen af programperioden kendes nu bedre end før afslutningen af programperioden 1994-1999.

Andet led — Kommissionen vil lægge særlig vægt på oprettelsen af overvågningssystemer og fastsættelse af indikatorer i de nye programmer.

Tredje led — I perioden 2007-2013 vil det tidligere generelle krav om en midtvejsevaluering blive erstattet af behovsbaserede løbende evalueringer for at vurdere gennemførelsen af et program, hvilket gør det muligt at reagere på ændringer i de ydre forhold. En sådan fremgangsmåde kan lettere skræddersys til de krav, brugerne af evalueringen stiller.

Den proportionalitet, der blev indført ved forordninger og strømlining af programmeringsprocessen, vil også øge fleksibiliteten i forbindelse med evalueringsordningerne.

Fjerde led — Mere fleksible ordninger vil gøre det muligt.

Femte led — Kommissionen har i 2006 udsendt en vejledning for perioden 2007-2013.

Sjette led — Der kræves samfinansierede aktiviteter for at fremme EU's politiske prioriteringer, herunder dagsordenen for vækst og beskæftigelse. EU-15 skal nå specifikke mål for anvendelsen af midler på sidstnævnte område.

INDLEDNING

| 6. | Tekstboks 1 — Kommissionen foreslog oprindeligt en resultatreserve, der kunne flyttes fra én medlemsstat til en anden, men forslaget blev ændret under forhandlingerne om fremtidig lovgivning. |
| --- | --- |

6.

Tekstboks 1 — Kommissionen foreslog oprindeligt en resultatreserve, der kunne flyttes fra én medlemsstat til en anden, men forslaget blev ændret under forhandlingerne om fremtidig lovgivning.

| 9. | Første led — Kommissionen fandt, at der var gjort fremskridt i forbindelse med programmeringen af strukturfondene for at sikre gennemførelsen heraf i overensstemmelse med en klart fastlagt udviklingsstrategi, og at bestræbelserne for at sikre effektivitet ikke var blevet tilsidesat til fordel for udnyttelsen af midlerne.
  Andet led — Alle medlemsstaterne gennemførte forhåndsevalueringer, hvilket skabte større sammenhæng i strategierne og større kendskab til grundlaget for de valg, der blev truffet, og forbedrede i væsentlig grad opregningen af målene. I de medlemsstater, der foretog en efterfølgende evaluering for at se nærmere på alternative strategier, var hensigten at anvende evalueringen som en del af den nationale planlægningsproces. |
| --- | --- |

9.

Første led — Kommissionen fandt, at der var gjort fremskridt i forbindelse med programmeringen af strukturfondene for at sikre gennemførelsen heraf i overensstemmelse med en klart fastlagt udviklingsstrategi, og at bestræbelserne for at sikre effektivitet ikke var blevet tilsidesat til fordel for udnyttelsen af midlerne.

Andet led — Alle medlemsstaterne gennemførte forhåndsevalueringer, hvilket skabte større sammenhæng i strategierne og større kendskab til grundlaget for de valg, der blev truffet, og forbedrede i væsentlig grad opregningen af målene. I de medlemsstater, der foretog en efterfølgende evaluering for at se nærmere på alternative strategier, var hensigten at anvende evalueringen som en del af den nationale planlægningsproces.

| 10. | Kommissionen er enig i, at fremtidige efterfølgende evalueringer bør være mere målrettede og fuldt ud tage hensyn til begrænsningerne i oplysninger og midler. Den vil omhyggeligt træffe de forberedende foranstaltninger hertil. |
| --- | --- |

10.

Kommissionen er enig i, at fremtidige efterfølgende evalueringer bør være mere målrettede og fuldt ud tage hensyn til begrænsningerne i oplysninger og midler. Den vil omhyggeligt træffe de forberedende foranstaltninger hertil.

VURDERING AF MIDTVEJSEVALUERINGEN

| 20. | Tekstboks 4 — I Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity« blev det også bemærket, at der i forbindelse med visse evalueringer blev påbegyndt en analyse af enhedsomkostningerne, der kan bygges videre på fremover. |
| --- | --- |

20.

Tekstboks 4 — I Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity« blev det også bemærket, at der i forbindelse med visse evalueringer blev påbegyndt en analyse af enhedsomkostningerne, der kan bygges videre på fremover.

| 23. | Første led — Kommissionen erkendte også i sin rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity« (punkt 4.1.1), at det forhold, at der ikke var afholdt særlig mange udgifter, havde begrænset evalueringsmulighederne.
  Andet led — Resultaterne af evalueringerne for så vidt angår Lissabon-Göteborg-dagsordenen blev gennemgået under punkt 5.2 i Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity«.
  Tredje led — Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity« behandlede ikke de metodemæssige problemer med at vurdere virkningerne, da det forhold, at der ikke var afholdt særlig mange udgifter, og de heraf følgende relativt beskedne resultater udgjorde en større begrænsning. I arbejdsdokumentet om midtvejsevalueringen var det imidlertid blevet præciseret, at formålet med midtvejsevalueringen for så vidt angår vurderingen af effektivitet og forventede virkninger var begrænset til en analyse af de første resultater. Det gælder også for vurderingen af effektiviteten for så vidt angår virkningerne for beskæftigelsen. |
| --- | --- |

23.

Første led — Kommissionen erkendte også i sin rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity« (punkt 4.1.1), at det forhold, at der ikke var afholdt særlig mange udgifter, havde begrænset evalueringsmulighederne.

Andet led — Resultaterne af evalueringerne for så vidt angår Lissabon-Göteborg-dagsordenen blev gennemgået under punkt 5.2 i Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity«.

Tredje led — Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity« behandlede ikke de metodemæssige problemer med at vurdere virkningerne, da det forhold, at der ikke var afholdt særlig mange udgifter, og de heraf følgende relativt beskedne resultater udgjorde en større begrænsning. I arbejdsdokumentet om midtvejsevalueringen var det imidlertid blevet præciseret, at formålet med midtvejsevalueringen for så vidt angår vurderingen af effektivitet og forventede virkninger var begrænset til en analyse af de første resultater. Det gælder også for vurderingen af effektiviteten for så vidt angår virkningerne for beskæftigelsen.

| 25. | Tredje led — Det er svært at opnå en ligelig balance mellem vurderingen af de langsigtede behov såsom forskning og udvikling samt innovation og finansieringen af behovsstyrede foranstaltninger, der medfører en hurtig anvendelse af midlerne.
  Fjerde led — Problemet med den manglende sammenlignelighed mellem de forskellige modelresultater og evalueringer behandles i Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity«, punkt 5.1.2.1 — (se også punkt 22 ovenfor). |
| --- | --- |

25.

Tredje led — Det er svært at opnå en ligelig balance mellem vurderingen af de langsigtede behov såsom forskning og udvikling samt innovation og finansieringen af behovsstyrede foranstaltninger, der medfører en hurtig anvendelse af midlerne.

Fjerde led — Problemet med den manglende sammenlignelighed mellem de forskellige modelresultater og evalueringer behandles i Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity«, punkt 5.1.2.1 — (se også punkt 22 ovenfor).

| 26. | Som bemærket i svaret til punkt 23, sidste led, var målene for midtvejsevalueringen for så vidt angår en vurdering af effektivitet og virkning begrænsede.
  Tredje led — I arbejdsdokumentet vedrørende midtvejsevalueringen blev det påpeget, at vurderingen af disse virkninger også ville afhænge af mængden af tilgængelige oplysninger.
  Fjerde led — Se svaret til tekstboks 4 og til punkt 23, sidste led. |
| --- | --- |

26.

Som bemærket i svaret til punkt 23, sidste led, var målene for midtvejsevalueringen for så vidt angår en vurdering af effektivitet og virkning begrænsede.

Tredje led — I arbejdsdokumentet vedrørende midtvejsevalueringen blev det påpeget, at vurderingen af disse virkninger også ville afhænge af mængden af tilgængelige oplysninger.

Fjerde led — Se svaret til tekstboks 4 og til punkt 23, sidste led.

| 27. | Et andet vigtigt mål for midtvejsevalueringen var at vurdere, hvor relevante strategierne var, hvilket kunne gøres inden for tidsfristen for midtvejsevalueringen, selv om der ikke var afholdt særlig mange udgifter (se arbejdsdokumentet). For så vidt angår de begrænsede mål for vurderingen af effektivitet og virkning se punkt 23. |
| --- | --- |

27.

Et andet vigtigt mål for midtvejsevalueringen var at vurdere, hvor relevante strategierne var, hvilket kunne gøres inden for tidsfristen for midtvejsevalueringen, selv om der ikke var afholdt særlig mange udgifter (se arbejdsdokumentet). For så vidt angår de begrænsede mål for vurderingen af effektivitet og virkning se punkt 23.

TILDELING AF RESULTATRESERVEN

| 30. | Midtvejsevalueringen gav oplysninger om andre forhold end udgifter til brug i forbindelse med tildelingen af resultatreserven. Nogle af de indikatorer, Kommissionen anbefalede at anvende til midtvejsevalueringen, afhang ikke af det forhold, at der ikke var afholdt særlig mange udgifter, men målte de forskellige aspekter af programgennemførelsen.
  Det bør bemærkes, at visse infrastrukturprojekter bidrager til Lissabon- og Göteborg-målene. |
| --- | --- |

30.

Midtvejsevalueringen gav oplysninger om andre forhold end udgifter til brug i forbindelse med tildelingen af resultatreserven. Nogle af de indikatorer, Kommissionen anbefalede at anvende til midtvejsevalueringen, afhang ikke af det forhold, at der ikke var afholdt særlig mange udgifter, men målte de forskellige aspekter af programgennemførelsen.

Det bør bemærkes, at visse infrastrukturprojekter bidrager til Lissabon- og Göteborg-målene.

| 31. | I Kommissionens arbejdsdokument henstilles det at anvende resultatindikatorer, da der så foreligger oplysninger efter kort tid, snarere end indikatorer, hvor der først foreligger oplysninger efter et længere tidsrum. Indikatorerne for virkning foreligger først flere år efter gennemførelsen af foranstaltningen. |
| --- | --- |

31.

I Kommissionens arbejdsdokument henstilles det at anvende resultatindikatorer, da der så foreligger oplysninger efter kort tid, snarere end indikatorer, hvor der først foreligger oplysninger efter et længere tidsrum. Indikatorerne for virkning foreligger først flere år efter gennemførelsen af foranstaltningen.

| 33. | Årsagen til, at Kommissionen påpegede, at den ville lægge særlig vægt på udnyttelsesgrad var, at den ikke ville tildele et program eller en prioritering yderligere midler, hvis de allerede tildelte midler ikke var udnyttet.
  Kommissionen er enig i, at en hurtig anvendelse af midlerne ikke i sig selv er et tegn på, at et program er en succes. Det er nødvendigt at anvende midlerne effektivt, hvis de for programmet fastsatte mål skal nås. Selv om finansiel udnyttelsesgrad er en vigtig faktor i forbindelse med tildelingen af resultatreserven, var kriterierne forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og ofte bredere afhængig af, om der forelå solide data eller ej (se punkt 28 og 32).
  Første led — Selv om investeringer i jernbaner ud fra et miljømæssigt synspunkt er ønskelige, havde forvaltningsmyndigheden taget hensyn til det forhold, at den kun havde anvendt 14,5 % af de disponible midler.
  Andet led — Tildelingen af midler til miljøet udgjorde et af de mest omstridte punkter under forhandlingerne. Resultatet var, at der delvis blev kompenseret for nedskæringer i midlerne til visse miljøprojekter (såsom et affaldsforbrændingsanlæg, hvis opførelse var blevet udsat) ved at øge tildelingen af midler til andre miljøvenlige projekter. Selv om der ikke blev afsat nye midler til finansiering af foranstaltninger vedrørende ligestilling, førte drøftelserne til øget aktivitet på dette område.
  Tredje led — Kommissionen var ikke tilfreds med, at Brandenburg havde tildelt så mange midler til transportinfrastruktur, navnlig veje, og har regelmæssigt rejst spørgsmålet med delstaten, der forsvarer sin beslutning på grundlag af n+2-reglen. Kommissionen har til hensigt at tage dette punkt op under drøftelserne vedrørende næste programmeringsperiode. |
| --- | --- |

33.

Årsagen til, at Kommissionen påpegede, at den ville lægge særlig vægt på udnyttelsesgrad var, at den ikke ville tildele et program eller en prioritering yderligere midler, hvis de allerede tildelte midler ikke var udnyttet.

Kommissionen er enig i, at en hurtig anvendelse af midlerne ikke i sig selv er et tegn på, at et program er en succes. Det er nødvendigt at anvende midlerne effektivt, hvis de for programmet fastsatte mål skal nås. Selv om finansiel udnyttelsesgrad er en vigtig faktor i forbindelse med tildelingen af resultatreserven, var kriterierne forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og ofte bredere afhængig af, om der forelå solide data eller ej (se punkt 28 og 32).

Første led — Selv om investeringer i jernbaner ud fra et miljømæssigt synspunkt er ønskelige, havde forvaltningsmyndigheden taget hensyn til det forhold, at den kun havde anvendt 14,5 % af de disponible midler.

Andet led — Tildelingen af midler til miljøet udgjorde et af de mest omstridte punkter under forhandlingerne. Resultatet var, at der delvis blev kompenseret for nedskæringer i midlerne til visse miljøprojekter (såsom et affaldsforbrændingsanlæg, hvis opførelse var blevet udsat) ved at øge tildelingen af midler til andre miljøvenlige projekter. Selv om der ikke blev afsat nye midler til finansiering af foranstaltninger vedrørende ligestilling, førte drøftelserne til øget aktivitet på dette område.

Tredje led — Kommissionen var ikke tilfreds med, at Brandenburg havde tildelt så mange midler til transportinfrastruktur, navnlig veje, og har regelmæssigt rejst spørgsmålet med delstaten, der forsvarer sin beslutning på grundlag af n+2-reglen. Kommissionen har til hensigt at tage dette punkt op under drøftelserne vedrørende næste programmeringsperiode.

| 34. | Det var hensigten at, tildelingen af resultatreserven skulle være uafhængig af navnlig strukturfondene, hvorigennem finansieringen betales.
  Det var i overensstemmelse med langsigtede udviklingsprioriteringer og dækkede et stort behov for midler i bestemte sektorer. I nogle af de sager, Revisionsretten henviser til, blev programmerne udelukket fra at få del i reserven, da der umiddelbart var stor risiko for frigørelse af midlerne under n+2-reglen. |
| --- | --- |

34.

Det var hensigten at, tildelingen af resultatreserven skulle være uafhængig af navnlig strukturfondene, hvorigennem finansieringen betales.

Det var i overensstemmelse med langsigtede udviklingsprioriteringer og dækkede et stort behov for midler i bestemte sektorer. I nogle af de sager, Revisionsretten henviser til, blev programmerne udelukket fra at få del i reserven, da der umiddelbart var stor risiko for frigørelse af midlerne under n+2-reglen.

| 36. | Som bemærket i svaret til punkt 34 var tildelingen på ingen måde altid baseret på udnyttelsesgrad, selv om det var en af indikatorerne for tildeling af reserven; der blev også taget hensyn til effektivitet for så vidt angår resultater afhængig af, om der forelå solide oplysninger, og til langsigtede behov. |
| --- | --- |

36.

Som bemærket i svaret til punkt 34 var tildelingen på ingen måde altid baseret på udnyttelsesgrad, selv om det var en af indikatorerne for tildeling af reserven; der blev også taget hensyn til effektivitet for så vidt angår resultater afhængig af, om der forelå solide oplysninger, og til langsigtede behov.

MIDTVEJSREVISIONENS EFFEKT

| 42. | For så vidt angår spørgsmålet om betydningen af udnyttelsesgraden i forbindelse med midtvejsgennemgangen henviser Kommissionen til sine svar til punkt 34 i forbindelse med resultatreserven.
  Andet led — Ud over det økonomiske resultat var omkostningseffektiviteten, navnlig for så vidt angår jobskabelse, et kriterium. Risikoen for, at miljøprojekter varer længere end tidsfristen for anvendelsen af midlerne, var en faktor, der medvirkede til at mindske tildelingen af midler til denne type investering.
  Femte led — Kommissionen kontrollerer via revision og det relevante overvågningsudvalg, at sådanne projekter er berettigede til finansiering fra EU. F.eks. vil revisionen af projekter finansieret af Den Europæiske Socialfond under programmet for Calabrien finde sted i marts 2007.
  Sjette led — Fjernelsen af den private finansiering skyldtes dels, at den private finansiering ved en fejl var medtaget i de finansielle tabeller (det havde ikke været hensigten at medtage den i samfinansieringsgrundlaget), dels at den var ustabil, hvilket betød at finansieringsplanerne regelmæssigt måtte ændres, mens offentlig finansiering var mere stabil. EFRU's (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) tildeling af midler til de pågældende foranstaltninger var fortsat uændret, og der blev fortsat mobiliseret privat finansiering med henblik på at gennemføre foranstaltningerne, selv om det ikke længere skete på grundlag af samfinansiering. |
| --- | --- |

42.

For så vidt angår spørgsmålet om betydningen af udnyttelsesgraden i forbindelse med midtvejsgennemgangen henviser Kommissionen til sine svar til punkt 34 i forbindelse med resultatreserven.

Andet led — Ud over det økonomiske resultat var omkostningseffektiviteten, navnlig for så vidt angår jobskabelse, et kriterium. Risikoen for, at miljøprojekter varer længere end tidsfristen for anvendelsen af midlerne, var en faktor, der medvirkede til at mindske tildelingen af midler til denne type investering.

Femte led — Kommissionen kontrollerer via revision og det relevante overvågningsudvalg, at sådanne projekter er berettigede til finansiering fra EU. F.eks. vil revisionen af projekter finansieret af Den Europæiske Socialfond under programmet for Calabrien finde sted i marts 2007.

Sjette led — Fjernelsen af den private finansiering skyldtes dels, at den private finansiering ved en fejl var medtaget i de finansielle tabeller (det havde ikke været hensigten at medtage den i samfinansieringsgrundlaget), dels at den var ustabil, hvilket betød at finansieringsplanerne regelmæssigt måtte ændres, mens offentlig finansiering var mere stabil. EFRU's (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) tildeling af midler til de pågældende foranstaltninger var fortsat uændret, og der blev fortsat mobiliseret privat finansiering med henblik på at gennemføre foranstaltningerne, selv om det ikke længere skete på grundlag af samfinansiering.

| 43. | Kommissionen henviser til sit svar til punkt 33. |
| --- | --- |

43.

Kommissionen henviser til sit svar til punkt 33.

BESTEMMELSER FOR PERIODEN 2007-2013

| 45. | I perioden 2007-2013 vil det tidligere generelle krav om en midtvejsevaluering blive erstattet af behovsbaserede løbende evalueringer for at vurdere gennemførelsen af et program, hvilket gør det muligt at reagere på ændringer i de ydre forhold. Denne fremgangsmåde understreger behovet for at sikre en stærkere forbindelse med kontrol, evaluering og beslutningstagning, og den kan lettere skræddersys til de krav, brugerne af evalueringen stiller. Overvågningssystemet vil afsløre de nuværende eller potentielle problemer, og der vil blive iværksat en evaluering heraf; den kan imidlertid også blive iværksat for at sikre en regelmæssig gennemgang af de strategiske eller driftsmæssige aspekter, som ikke alene kan analyseres på grundlag af oplysningerne fra overvågningen.
  Første led — Kommissionen afstak detaljerede retningslinjer for den nye fremgangsmåde i 2006 (arbejdsdokument nr. 5 »Indicative Guidelines on Evaluation Methods: Evaluation during the Programme period — 2007-2013«). |
| --- | --- |

45.

I perioden 2007-2013 vil det tidligere generelle krav om en midtvejsevaluering blive erstattet af behovsbaserede løbende evalueringer for at vurdere gennemførelsen af et program, hvilket gør det muligt at reagere på ændringer i de ydre forhold. Denne fremgangsmåde understreger behovet for at sikre en stærkere forbindelse med kontrol, evaluering og beslutningstagning, og den kan lettere skræddersys til de krav, brugerne af evalueringen stiller. Overvågningssystemet vil afsløre de nuværende eller potentielle problemer, og der vil blive iværksat en evaluering heraf; den kan imidlertid også blive iværksat for at sikre en regelmæssig gennemgang af de strategiske eller driftsmæssige aspekter, som ikke alene kan analyseres på grundlag af oplysningerne fra overvågningen.

Første led — Kommissionen afstak detaljerede retningslinjer for den nye fremgangsmåde i 2006 (arbejdsdokument nr. 5 »Indicative Guidelines on Evaluation Methods: Evaluation during the Programme period — 2007-2013«).

KONKLUSION

| 47. | Formålet med midtvejsevalueringen for så vidt angår en vurdering af effektiviteten og de forventede virkninger var begrænset til en analyse af de første resultater. Den sene eller langsomme igangsætning af mange programmer gjorde det svært at foretage en sådan analyse, selv om det skete i visse tilfælde (se kapitel 5 i Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity«). De øvrige aspekter, der blev set nærmere på i midtvejsevalueringen, gav dog nyttige oplysninger til brug i forbindelse med beslutninger om tildeling af resultatreserve og tilpasning af de operationelle programmer. |
| --- | --- |

47.

Formålet med midtvejsevalueringen for så vidt angår en vurdering af effektiviteten og de forventede virkninger var begrænset til en analyse af de første resultater. Den sene eller langsomme igangsætning af mange programmer gjorde det svært at foretage en sådan analyse, selv om det skete i visse tilfælde (se kapitel 5 i Kommissionens rapport »The Mid-Term Evaluation — Growing Evaluation Capacity«). De øvrige aspekter, der blev set nærmere på i midtvejsevalueringen, gav dog nyttige oplysninger til brug i forbindelse med beslutninger om tildeling af resultatreserve og tilpasning af de operationelle programmer.

| 48. | Resultatreserven blev anvendt til at bevilge midler til programmer efter flere kriterier, i forbindelse med hvilke Kommissionen anbefalede tre typer indikatorer. En vigtig faktor var den finansielle udnyttelsesgrad, men kriterierne var forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og ofte bredere afhængig af, om der forelå solide data eller ej (se punkt 28 og 32). |
| --- | --- |

48.

Resultatreserven blev anvendt til at bevilge midler til programmer efter flere kriterier, i forbindelse med hvilke Kommissionen anbefalede tre typer indikatorer. En vigtig faktor var den finansielle udnyttelsesgrad, men kriterierne var forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og ofte bredere afhængig af, om der forelå solide data eller ej (se punkt 28 og 32).

| 49. | Kommissionen finder, at midtvejsevalueringen havde en betydelig indvirkning på, hvor gode resultater der blev opnået med programmerne, og hvordan der blev taget hensyn til de politiske prioriteringer. Samtidig ønskede Kommissionen at undgå at bevilge supplerende midler til områder, hvor der allerede var problemer med at anvende de eksisterende midler. |
| --- | --- |

49.

Kommissionen finder, at midtvejsevalueringen havde en betydelig indvirkning på, hvor gode resultater der blev opnået med programmerne, og hvordan der blev taget hensyn til de politiske prioriteringer. Samtidig ønskede Kommissionen at undgå at bevilge supplerende midler til områder, hvor der allerede var problemer med at anvende de eksisterende midler.

| 50. | Da der ikke var afholdt særlig mange udgifter, kunne midtvejsevalueringen kun give en idé om, hvor der hensigtsmæssigt kunne foretages en omfordeling af midlerne. |
| --- | --- |

50.

Da der ikke var afholdt særlig mange udgifter, kunne midtvejsevalueringen kun give en idé om, hvor der hensigtsmæssigt kunne foretages en omfordeling af midlerne.

| 51. | Kommissionen er enig i, at det er hensigtsmæssigt at revurdere målene, foranstaltningerne og budgettildelingerne for programperioden 2000-2006. Den har taget udgangspunkt i erfaringerne fra 2000-2006 ved at foreslå ændrede ordninger for 2007-2013.
  Første led — Det er Kommissionens opgave at sikre, at der tages behørigt hensyn til effektiviteten og omkostningseffektiviteten samt udnyttelsesgraden. Kommissionen bestræber sig på at leve op til dette ansvar.
  Andet led — Den spænding, n+2-reglen skaber mellem hurtig udnyttelse og behovet for kvalitet, betyder ikke, at der slækkes på kvaliteten. Kommissionen arbejder for at forhindre det.
  Tredje led — Overvågnings- og evalueringsordningerne for programperioden 2007-2013 er udformet således, at der kan tages hensyn til de praktiske udfordringer i forbindelse med programmerne. |
| --- | --- |

51.

Kommissionen er enig i, at det er hensigtsmæssigt at revurdere målene, foranstaltningerne og budgettildelingerne for programperioden 2000-2006. Den har taget udgangspunkt i erfaringerne fra 2000-2006 ved at foreslå ændrede ordninger for 2007-2013.

Første led — Det er Kommissionens opgave at sikre, at der tages behørigt hensyn til effektiviteten og omkostningseffektiviteten samt udnyttelsesgraden. Kommissionen bestræber sig på at leve op til dette ansvar.

Andet led — Den spænding, n+2-reglen skaber mellem hurtig udnyttelse og behovet for kvalitet, betyder ikke, at der slækkes på kvaliteten. Kommissionen arbejder for at forhindre det.

Tredje led — Overvågnings- og evalueringsordningerne for programperioden 2007-2013 er udformet således, at der kan tages hensyn til de praktiske udfordringer i forbindelse med programmerne.

| 52. | Kommissionen er enig i, at en problemfri programstart vil gøre midtvejsevalueringerne mere nyttige. Formålet med midtvejsevalueringen for perioden 2000-2006 var at se, hvor godt programmerne gik og på grundlag af de første resultater foretage alle nødvendige ændringer snarere end at fortsætte i en retning, der kunne begrænse de positive resultater. Ud over de forpligtelser, der endnu ikke er afsluttede på grund af retssager, er programmerne for 1994-1999 i vid udstrækning blevet afsluttet, og udestående forpligtelser pr. 31. december 2006 var nede under 0,6 % (917 mio. EUR) af de oprindelige bevillinger. |
| --- | --- |

52.

Kommissionen er enig i, at en problemfri programstart vil gøre midtvejsevalueringerne mere nyttige. Formålet med midtvejsevalueringen for perioden 2000-2006 var at se, hvor godt programmerne gik og på grundlag af de første resultater foretage alle nødvendige ændringer snarere end at fortsætte i en retning, der kunne begrænse de positive resultater. Ud over de forpligtelser, der endnu ikke er afsluttede på grund af retssager, er programmerne for 1994-1999 i vid udstrækning blevet afsluttet, og udestående forpligtelser pr. 31. december 2006 var nede under 0,6 % (917 mio. EUR) af de oprindelige bevillinger.

ANBEFALINGER

| 53. | Første led — Kommissionen udsendte i august 2006 en detaljeret vejledning for afslutningen af programperioden 2000-2006. Kravene til afslutningen af programperioden kendes nu bedre end før afslutningen af programperioden 1994-1999.
  Andet led — Kommissionen vil lægge særlig vægt på oprettelsen af overvågningssystemer og fastsættelse af indikatorer i programmerne for 2007-2013.
  Tredje led — De nye evalueringsordninger vil øge fleksibiliteten. I perioden 2007-2013 vil det tidligere generelle krav om en midtvejsevaluering blive erstattet af behovsbaserede løbende evalueringer for at vurdere gennemførelsen af et program, hvilket gør det muligt at reagere på ændringer i de ydre forhold. En sådan fremgangsmåde kan lettere skræddersys til de krav, brugerne af evalueringen stiller.
  Den proportionalitet, der blev indført ved forordninger og strømlining af programmeringsprocessen, vil også øge fleksibiliteten i forbindelse med evalueringsordningerne.
  Fjerde led — Ordningerne for perioden 2007-2013 er mere fleksible.
  Femte led — For perioden 2007-2013 udgør forordningen vedrørende strukturfondene en fleksibel måde at forbinde evaluering og omprogrammering. Evalueringer er ofte en kilde af nyttige anbefalinger, hvorigennem god og dårlig praksis indkredses.
  Sjette led — Hovedvejledningen for 2000-2006 blev fremlagt i god tid. For perioden 2007-2013 har Kommissionen i 2006 udsendt en detaljeret vejledning.
  Syvende led — Der kræves samfinansierede aktiviteter for at fremme EU's politiske prioriteringer, herunder dagsordenen for vækst og beskæftigelse. EU-15 skal nå specifikke mål for anvendelsen af midler på sidstnævnte område. |
| --- | --- |

53.

Første led — Kommissionen udsendte i august 2006 en detaljeret vejledning for afslutningen af programperioden 2000-2006. Kravene til afslutningen af programperioden kendes nu bedre end før afslutningen af programperioden 1994-1999.

Andet led — Kommissionen vil lægge særlig vægt på oprettelsen af overvågningssystemer og fastsættelse af indikatorer i programmerne for 2007-2013.

Tredje led — De nye evalueringsordninger vil øge fleksibiliteten. I perioden 2007-2013 vil det tidligere generelle krav om en midtvejsevaluering blive erstattet af behovsbaserede løbende evalueringer for at vurdere gennemførelsen af et program, hvilket gør det muligt at reagere på ændringer i de ydre forhold. En sådan fremgangsmåde kan lettere skræddersys til de krav, brugerne af evalueringen stiller.

Den proportionalitet, der blev indført ved forordninger og strømlining af programmeringsprocessen, vil også øge fleksibiliteten i forbindelse med evalueringsordningerne.

Fjerde led — Ordningerne for perioden 2007-2013 er mere fleksible.

Femte led — For perioden 2007-2013 udgør forordningen vedrørende strukturfondene en fleksibel måde at forbinde evaluering og omprogrammering. Evalueringer er ofte en kilde af nyttige anbefalinger, hvorigennem god og dårlig praksis indkredses.

Sjette led — Hovedvejledningen for 2000-2006 blev fremlagt i god tid. For perioden 2007-2013 har Kommissionen i 2006 udsendt en detaljeret vejledning.

Syvende led — Der kræves samfinansierede aktiviteter for at fremme EU's politiske prioriteringer, herunder dagsordenen for vækst og beskæftigelse. EU-15 skal nå specifikke mål for anvendelsen af midler på sidstnævnte område.

---