# Uradni list C 91/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 91 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5026. april 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 91

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5026. april 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2007/C 091/01 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) | 1 |
| 2007/C 091/02 | Drugo mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Predlogu okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah | 9 |
| 2007/C 091/03 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (COM(2006) 16 konč.) | 15 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2007/C 091/01

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

1

2007/C 091/02

Drugo mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Predlogu okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

9

2007/C 091/03

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (COM(2006) 16 konč.)

15

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 091/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4577 – Blackstone/Cardinal Health (PTS Division)) (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 091/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4594 – OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business) (
  1
  ) | 24 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 091/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4577 – Blackstone/Cardinal Health (PTS Division)) (
  1
  )

1

24

2007/C 091/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4594 – OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business) (
  1
  )

1

24

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 091/06 | Menjalni tečaji eura | 25 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2007/C 091/07 | Državni prazniki v letu 2007 | 26 |
| 2007/C 091/08 | Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov | 27 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ EFTA |
| 2007/C 091/09 | Državni prazniki v letu 2007: EGP, države EFTA in institucije EGP | 33 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 091/06

Menjalni tečaji eura

25

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2007/C 091/07

Državni prazniki v letu 2007

26

2007/C 091/08

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov

27

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ EFTA

2007/C 091/09

Državni prazniki v letu 2007: EGP, države EFTA in institucije EGP

33

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 091/10 | Državna pomoč – Združeno kraljestvo – Državna pomoč št. C 7/07 (prej NN 82/06 in NN 83/06) – Domnevna pomoč v korist družb Royal Mail in POL – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 34 |
| 2007/C 091/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4654 – IPR/Mitsui (UK Electricity generation business)) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 42 |
| 2007/C 091/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 43 |
| 2007/C 091/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4498 – HgCapital/Denton) (
  1
  ) | 44 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2007/C 091/10

Državna pomoč – Združeno kraljestvo – Državna pomoč št. C 7/07 (prej NN 82/06 in NN 83/06) – Domnevna pomoč v korist družb Royal Mail in POL – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

34

2007/C 091/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4654 – IPR/Mitsui (UK Electricity generation business)) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

42

2007/C 091/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

43

2007/C 091/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4498 – HgCapital/Denton) (
  1
  )

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/1

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

(2007/C 91/01)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 41 Uredbe,

ob upoštevanju prošnje Komisije za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, prejete 15. septembra 2006 –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Predlog uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta, z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (3) (v nadaljevanju „Predlog“) spreminja skoraj vse člene Uredbe (ES) št. 1073/1999 (4). Ta uredba določa procesnopravne predpise, ki jih morajo spoštovati osebe, vključene v preiskave OLAF-a, in kot taka predstavlja pravno podlago za operativne dejavnosti OLAF-a. |
| --- | --- |

1.

Predlog uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta, z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (3) (v nadaljevanju „Predlog“) spreminja skoraj vse člene Uredbe (ES) št. 1073/1999 (4). Ta uredba določa procesnopravne predpise, ki jih morajo spoštovati osebe, vključene v preiskave OLAF-a, in kot taka predstavlja pravno podlago za operativne dejavnosti OLAF-a.

Posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

| 2. | Komisija je predlog poslala ENVP 15. septembra 2006. ENVP razume to sporočilo kot prošnjo za svetovanje institucijam in organom Skupnosti, kot to določa člen 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (v nadaljevanju „Uredba (ES) št. 45/2001“). Glede na obvezni značaj člena 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ENVP pozdravlja izrecno sklicevanje na to posvetovanje v preambuli Predloga. |
| --- | --- |

2.

Komisija je predlog poslala ENVP 15. septembra 2006. ENVP razume to sporočilo kot prošnjo za svetovanje institucijam in organom Skupnosti, kot to določa člen 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (v nadaljevanju „Uredba (ES) št. 45/2001“). Glede na obvezni značaj člena 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ENVP pozdravlja izrecno sklicevanje na to posvetovanje v preambuli Predloga.

| 3. | Pripombe iz tega mnenja se smiselno nanašajo tudi na Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999 Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (5). |
| --- | --- |

3.

Pripombe iz tega mnenja se smiselno nanašajo tudi na Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999 Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (5).

Pomen Predloga in mnenje ENVP

| 4. | ENVP meni, da je glede na vpliv predloga na pravico posameznikov do varstva podatkov in zasebnosti pomembno, da o njem poda mnenje. Ker predlog določa nove predpise, ki jih mora OLAF spoštovati pri izvajanju preiskav domnevnega nezakonitega ravnanja, je treba nujno zagotoviti ustrezno varovanje pravic do varstva podatkov in zasebnosti oseb, vključenih v take preiskave, domnevnih kršiteljev in tudi članov osebja in drugih posameznikov, ki OLAF-u posredujejo informacije. To je še zlasti pomembno glede na posebej občutljive informacije, ki jih lahko zbira OLAF, med drugim podatke v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji, kaznivimi dejanji, kazenskimi obsodbami, zdravstvene podatke in tudi informacije, na podlagi katerih bi lahko posameznike izključili iz pravice, ugodnosti ali pogodbe, saj tovrstne informacije pomenijo posebno grožnjo za pravice in svoboščine oseb, na katere se podatki nanašajo. |
| --- | --- |

4.

ENVP meni, da je glede na vpliv predloga na pravico posameznikov do varstva podatkov in zasebnosti pomembno, da o njem poda mnenje. Ker predlog določa nove predpise, ki jih mora OLAF spoštovati pri izvajanju preiskav domnevnega nezakonitega ravnanja, je treba nujno zagotoviti ustrezno varovanje pravic do varstva podatkov in zasebnosti oseb, vključenih v take preiskave, domnevnih kršiteljev in tudi članov osebja in drugih posameznikov, ki OLAF-u posredujejo informacije. To je še zlasti pomembno glede na posebej občutljive informacije, ki jih lahko zbira OLAF, med drugim podatke v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji, kaznivimi dejanji, kazenskimi obsodbami, zdravstvene podatke in tudi informacije, na podlagi katerih bi lahko posameznike izključili iz pravice, ugodnosti ali pogodbe, saj tovrstne informacije pomenijo posebno grožnjo za pravice in svoboščine oseb, na katere se podatki nanašajo.

Glavni elementi Predloga in uvodne pripombe

| 5. | S predlaganimi spremembami Uredbe (ES) št. 1073/1999 se skuša uresničiti različne namere in cilje (6). Tako je na primer namen nekaterih sprememb izboljšati uspešnost in učinkovitost preiskav OLAF-a; zagotovili naj bi na primer, da pooblastila OLAF-a za preiskovanje zajemajo tudi gospodarske subjekte v državah članicah, ki prejemajo sredstva Skupnosti. Namen drugih je poenostaviti izmenjavo informacij o domnevnem protipravnem ravnanju med OLAF-om in različnimi zadevnimi institucijami na ravni EU in na nacionalni ravni (7). Nazadnje je namen nekaterih predlaganih sprememb zavarovati pravice oseb, vključenih v preiskavo, vključno z njihovo pravico do varstva podatkov in zasebnosti, ter utrditi procesne garancije. |
| --- | --- |

5.

S predlaganimi spremembami Uredbe (ES) št. 1073/1999 se skuša uresničiti različne namere in cilje (6). Tako je na primer namen nekaterih sprememb izboljšati uspešnost in učinkovitost preiskav OLAF-a; zagotovili naj bi na primer, da pooblastila OLAF-a za preiskovanje zajemajo tudi gospodarske subjekte v državah članicah, ki prejemajo sredstva Skupnosti. Namen drugih je poenostaviti izmenjavo informacij o domnevnem protipravnem ravnanju med OLAF-om in različnimi zadevnimi institucijami na ravni EU in na nacionalni ravni (7). Nazadnje je namen nekaterih predlaganih sprememb zavarovati pravice oseb, vključenih v preiskavo, vključno z njihovo pravico do varstva podatkov in zasebnosti, ter utrditi procesne garancije.

| 6. | ENVP se strinja, da so cilji predlaganih sprememb pomembni, in v tem pogledu pozdravlja Predlog. ENVP zlasti ceni procesne garancije, ki jih Predlog priznava posameznikom. To zadeva zlasti možnost, da lahko osumljene osebe revizijskega svetovalca zaprosijo za mnenje, ali so bile procesne garancije v preiskavi spoštovane. ENVP je zadovoljen tudi s spremembami, katerih namen je zagotoviti več informacij prijaviteljem (angl. whistleblowers) in informatorjem. ENVP meni, da Predlog z vidika varovanja pravic posameznikov do varstva njihovih osebnih podatkov in zasebnosti izboljšuje sedanje razmere. ENVP denimo pozdravlja dejstvo, da Predlog med preiskavo pripoznava različne pravice v zvezi z varstvom podatkov, kot je pravica osumljene osebe, da je obveščena o preiskavi in izrazi svoje stališče. |
| --- | --- |

6.

ENVP se strinja, da so cilji predlaganih sprememb pomembni, in v tem pogledu pozdravlja Predlog. ENVP zlasti ceni procesne garancije, ki jih Predlog priznava posameznikom. To zadeva zlasti možnost, da lahko osumljene osebe revizijskega svetovalca zaprosijo za mnenje, ali so bile procesne garancije v preiskavi spoštovane. ENVP je zadovoljen tudi s spremembami, katerih namen je zagotoviti več informacij prijaviteljem (angl. whistleblowers) in informatorjem. ENVP meni, da Predlog z vidika varovanja pravic posameznikov do varstva njihovih osebnih podatkov in zasebnosti izboljšuje sedanje razmere. ENVP denimo pozdravlja dejstvo, da Predlog med preiskavo pripoznava različne pravice v zvezi z varstvom podatkov, kot je pravica osumljene osebe, da je obveščena o preiskavi in izrazi svoje stališče.

| 7. | Kljub splošnemu pozitivnemu vtisu ENVP meni, da bi bilo z vidika varstva osebnih podatkov mogoče Predlog še izboljšati, ne da bi pri tem ogrozili zastavljene cilje. ENVP je zlasti zaskrbljen, da bi lahko Predlog obravnavali kot posebni zakon (lex specialis) o obdelavi osebnih podatkov, zbranih v okviru preiskav OLAF-a, ki bi prevladal nad uporabo splošnega okvira za varstvo podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. To je zlasti zaskrbljujoče, saj so standardi varstva podatkov iz Predloga nižji kot tisti iz Uredbe (ES) št. 45/2001 in to brez očitnega razloga. |
| --- | --- |

7.

Kljub splošnemu pozitivnemu vtisu ENVP meni, da bi bilo z vidika varstva osebnih podatkov mogoče Predlog še izboljšati, ne da bi pri tem ogrozili zastavljene cilje. ENVP je zlasti zaskrbljen, da bi lahko Predlog obravnavali kot posebni zakon (lex specialis) o obdelavi osebnih podatkov, zbranih v okviru preiskav OLAF-a, ki bi prevladal nad uporabo splošnega okvira za varstvo podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. To je zlasti zaskrbljujoče, saj so standardi varstva podatkov iz Predloga nižji kot tisti iz Uredbe (ES) št. 45/2001 in to brez očitnega razloga.

| 8. | Da bi se temu izognili, v naslednjem razdelku sledi analiza Predloga, ki po eni strani opisuje njegove pomanjkljivosti in po drugi strani daje predloge za njihovo odpravo. V analizi so seveda obravnavane samo določbe, ki vplivajo na varstvo osebnih podatkov, zlasti razdelek (5), (6) in (7) člena 1, ki spreminjajo člene 7a, 8 in 8a. |
| --- | --- |

8.

Da bi se temu izognili, v naslednjem razdelku sledi analiza Predloga, ki po eni strani opisuje njegove pomanjkljivosti in po drugi strani daje predloge za njihovo odpravo. V analizi so seveda obravnavane samo določbe, ki vplivajo na varstvo osebnih podatkov, zlasti razdelek (5), (6) in (7) člena 1, ki spreminjajo člene 7a, 8 in 8a.

II.   ANALIZA PREDLOGA

II.1.   Analiza predloga po posameznih členih

II.1.a   Načelo kakovosti podatkov

| 9. | Načelo kakovosti podatkov iz člena 4 Uredbe (ES) št. 45/2001 ima več različnih vidikov. V skladu s tem načelom morajo biti osebni podatki zlasti točni, ustrezati morajo objektivni resničnosti ter morajo biti popolni in osveženi. Poleg tega podatki ne smejo biti pretirani, biti morajo primerni, tako da obstaja povezava med informacijami in namenom, za katerega naj bi bili uporabljeni. Predlog vključuje načelo kakovosti podatkov z razdelkom 5) člena 1; v tem razdelku je dodan člen 7a(1), ki OLAF-u nalaga, da išče obremenilne in razbremenilne dokaze v zvezi z zadevno osebo. |
| --- | --- |

9.

Načelo kakovosti podatkov iz člena 4 Uredbe (ES) št. 45/2001 ima več različnih vidikov. V skladu s tem načelom morajo biti osebni podatki zlasti točni, ustrezati morajo objektivni resničnosti ter morajo biti popolni in osveženi. Poleg tega podatki ne smejo biti pretirani, biti morajo primerni, tako da obstaja povezava med informacijami in namenom, za katerega naj bi bili uporabljeni. Predlog vključuje načelo kakovosti podatkov z razdelkom 5) člena 1; v tem razdelku je dodan člen 7a(1), ki OLAF-u nalaga, da išče obremenilne in razbremenilne dokaze v zvezi z zadevno osebo.

| 10. | ENVP pozdravlja vključitev obveznosti, da se išče obremenilne in razbremenilne dokaze v zvezi z zadevno osebo, saj to vpliva na točnost in popolnost podatkov, ki se obdelujejo, in tako prispeva k spoštovanju načela kakovosti podatkov in torej v celoti utrjuje zaščitne ukrepe glede varstva podatkov v okviru preiskav OLAF-a. |
| --- | --- |

10.

ENVP pozdravlja vključitev obveznosti, da se išče obremenilne in razbremenilne dokaze v zvezi z zadevno osebo, saj to vpliva na točnost in popolnost podatkov, ki se obdelujejo, in tako prispeva k spoštovanju načela kakovosti podatkov in torej v celoti utrjuje zaščitne ukrepe glede varstva podatkov v okviru preiskav OLAF-a.

II.1.b   Pravica do obveščenosti

| 11. | V skladu s to pravico morajo tisti, ki zbirajo osebne podatke, zadevne posameznike obvestiti, da se podatki o njih zbirajo in obdelujejo. Posamezniki imajo nadalje pravico, da se jih med drugim obvesti o namenih obdelave, prejemnikih podatkov in posebnih pravicah, ki jih imajo kot posamezniki, na katere se nanašajo podatki. Obveznost zagotavljanja informacij o obdelavi podatkov posameznikov naj bi zagotovila pošteno obdelavo osebnih podatkov posameznikov in je hkrati nepogrešljiv zaščitni ukrep za pravice posameznikov. Predlog priznava to pravico v razdelku 5 člena 1, s katerim je dodan prvi pododstavek člena 7a(2), ter razdelku 7) člena 1, s katerim je dodan člen 8a. |
| --- | --- |

11.

V skladu s to pravico morajo tisti, ki zbirajo osebne podatke, zadevne posameznike obvestiti, da se podatki o njih zbirajo in obdelujejo. Posamezniki imajo nadalje pravico, da se jih med drugim obvesti o namenih obdelave, prejemnikih podatkov in posebnih pravicah, ki jih imajo kot posamezniki, na katere se nanašajo podatki. Obveznost zagotavljanja informacij o obdelavi podatkov posameznikov naj bi zagotovila pošteno obdelavo osebnih podatkov posameznikov in je hkrati nepogrešljiv zaščitni ukrep za pravice posameznikov. Predlog priznava to pravico v razdelku 5 člena 1, s katerim je dodan prvi pododstavek člena 7a(2), ter razdelku 7) člena 1, s katerim je dodan člen 8a.

| 12. | ENVP pozdravlja vključitev prvega pododstavka člena 7a(2) in člena 8a, saj prispevata k spoštovanju pravice do obveščenosti v okviru varstva podatkov, ki jo določata člena 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001, v posebnih okoliščinah preiskav, ki jih izvaja OLAF. |
| --- | --- |

12.

ENVP pozdravlja vključitev prvega pododstavka člena 7a(2) in člena 8a, saj prispevata k spoštovanju pravice do obveščenosti v okviru varstva podatkov, ki jo določata člena 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001, v posebnih okoliščinah preiskav, ki jih izvaja OLAF.

| 13. | Poleg pravice do obveščenosti o obdelavi osebnih informacij, določata člena 11 in 12, ki se uporabljata v primerih, ko se informacije o posameznikih pridobijo neposredno od tega posameznika ali od tretjih oseb, tudi informacije, ki jih je treba obvezno posredovati posameznikom, tako da so točno in v celoti obveščeni o tem, da se v zvezi z njimi obdelujejo podatki. Med drugim so obveščeni o namenih, za katere se bodo podatki uporabili, morebitnih prejemnikih podatkov in obstoju pravice dostopa do podatkov. |
| --- | --- |

13.

Poleg pravice do obveščenosti o obdelavi osebnih informacij, določata člena 11 in 12, ki se uporabljata v primerih, ko se informacije o posameznikih pridobijo neposredno od tega posameznika ali od tretjih oseb, tudi informacije, ki jih je treba obvezno posredovati posameznikom, tako da so točno in v celoti obveščeni o tem, da se v zvezi z njimi obdelujejo podatki. Med drugim so obveščeni o namenih, za katere se bodo podatki uporabili, morebitnih prejemnikih podatkov in obstoju pravice dostopa do podatkov.

| 14. | Žal niti prvi pododstavek člena 7a(2) niti člen 8a ne vsebujeta podobnih zahtev glede obveščanja kot člena 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001 in torej ne določata, katere informacije se posredujejo posameznikom za zagotovitev poštene obdelave. ENVP meni, da bi morala biti prvi pododstavek člena 7a(2) in člen 8a skladna s členoma 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001. Zato ENVP predlaga, da se v prvi pododstavek člena 7a(2) in člen 8a doda izrecno sklicevanje na uporabo členov 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

14.

Žal niti prvi pododstavek člena 7a(2) niti člen 8a ne vsebujeta podobnih zahtev glede obveščanja kot člena 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001 in torej ne določata, katere informacije se posredujejo posameznikom za zagotovitev poštene obdelave. ENVP meni, da bi morala biti prvi pododstavek člena 7a(2) in člen 8a skladna s členoma 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001. Zato ENVP predlaga, da se v prvi pododstavek člena 7a(2) in člen 8a doda izrecno sklicevanje na uporabo členov 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 15. | ENVP meni, da bo – če se sklicevanje na člena 11 in 12 ne doda – nastala nejasna pravna situacija. Predlog bi zagotovil pravni okvir za pravico do obveščenosti v okviru preiskav OLAF-a, ki bi se razlikoval od splošnega okvira, določenega v členih 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001. Žal bi tak okvir določal manj stroge zaščitne ukrepe glede varstva podatkov kot splošni okvir. ENVP ne vidi razloga, ki bi upravičeval tak izid. |
| --- | --- |

15.

ENVP meni, da bo – če se sklicevanje na člena 11 in 12 ne doda – nastala nejasna pravna situacija. Predlog bi zagotovil pravni okvir za pravico do obveščenosti v okviru preiskav OLAF-a, ki bi se razlikoval od splošnega okvira, določenega v členih 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001. Žal bi tak okvir določal manj stroge zaščitne ukrepe glede varstva podatkov kot splošni okvir. ENVP ne vidi razloga, ki bi upravičeval tak izid.

| 16. | Člen 7a(2) in drugi pododstavek člena 8a Predloga predvidevata izvzetja iz uporabe, če bi posredovanje informacij vplivalo na uspeh preiskave. V skladu s tem izvzetjem lahko generalni direktor OLAF-a odloži izpolnitev obveznosti, po kateri mora vpleteno osebo zaprositi, da izrazi svoje stališče. |
| --- | --- |

16.

Člen 7a(2) in drugi pododstavek člena 8a Predloga predvidevata izvzetja iz uporabe, če bi posredovanje informacij vplivalo na uspeh preiskave. V skladu s tem izvzetjem lahko generalni direktor OLAF-a odloži izpolnitev obveznosti, po kateri mora vpleteno osebo zaprositi, da izrazi svoje stališče.

| 17. | ENVP ugotavlja, da je možnost omejitve določbe o obveščanju v nekaterih posebnih primerih skladna s členom 20 Uredbe (ES) št. 45/2001, ki določa nekatere omejitve te pravice, tudi ko je to potrebno za zaščito (i) preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj, (ii) gospodarskega ali finančnega interesa države članice ali Evropskih skupnosti, ali (iii) varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ali pravic in svoboščin drugih. |
| --- | --- |

17.

ENVP ugotavlja, da je možnost omejitve določbe o obveščanju v nekaterih posebnih primerih skladna s členom 20 Uredbe (ES) št. 45/2001, ki določa nekatere omejitve te pravice, tudi ko je to potrebno za zaščito (i) preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj, (ii) gospodarskega ali finančnega interesa države članice ali Evropskih skupnosti, ali (iii) varstva posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ali pravic in svoboščin drugih.

| 18. | ENVP ugotavlja, da so omejitvam pravice do obveščenosti s členom 20 Uredbe (ES) št. 45/2001 dodani različni zaščitni ukrepi za varstvo podatkov. Zlasti člen 20(3) določa, da se – če se naloži omejitev – posameznika, na katerega se nanašajo podatki, obvesti o glavnih razlogih in njegovi pravici, da se obrne na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Posredovanje teh informacij se lahko odloži, če bi to škodilo preiskavi. |
| --- | --- |

18.

ENVP ugotavlja, da so omejitvam pravice do obveščenosti s členom 20 Uredbe (ES) št. 45/2001 dodani različni zaščitni ukrepi za varstvo podatkov. Zlasti člen 20(3) določa, da se – če se naloži omejitev – posameznika, na katerega se nanašajo podatki, obvesti o glavnih razlogih in njegovi pravici, da se obrne na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Posredovanje teh informacij se lahko odloži, če bi to škodilo preiskavi.

| 19. | Vendar pa v Predlogu določbam, ki določajo omejitve pravice do obveščenosti, niso dodani zaščitni ukrepi za varstvo podatkov v skladu s členom 20 (ES) št. 45/2001. To pomeni, da so omejitve pravice do obveščenosti v okviru preiskav OLAF-a določene brez zaščitnih ukrepov, ki bi se uporabljali v splošnem okviru varstva podatkov, kar za ENVP ni sprejemljivo. Zato ENVP predlaga, da se omejitev pravice do obveščenosti iz drugega pododstavka člena 7a(2) in člena 8a poveže z zaščitnimi ukrepi iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

19.

Vendar pa v Predlogu določbam, ki določajo omejitve pravice do obveščenosti, niso dodani zaščitni ukrepi za varstvo podatkov v skladu s členom 20 (ES) št. 45/2001. To pomeni, da so omejitve pravice do obveščenosti v okviru preiskav OLAF-a določene brez zaščitnih ukrepov, ki bi se uporabljali v splošnem okviru varstva podatkov, kar za ENVP ni sprejemljivo. Zato ENVP predlaga, da se omejitev pravice do obveščenosti iz drugega pododstavka člena 7a(2) in člena 8a poveže z zaščitnimi ukrepi iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001.

II.1.c   Pravica dostopa

| 20. | Pravica dostopa daje posameznikom možnost, da izvejo, ali se obdelujejo informacije v zvezi z njimi, in katere informacije se obdelujejo. Predlog priznava to pravico v razdelku 5) člena 1, s katerim sta dodana drugi pododstavek člena 7a(2) in člen 7a(3). |
| --- | --- |

20.

Pravica dostopa daje posameznikom možnost, da izvejo, ali se obdelujejo informacije v zvezi z njimi, in katere informacije se obdelujejo. Predlog priznava to pravico v razdelku 5) člena 1, s katerim sta dodana drugi pododstavek člena 7a(2) in člen 7a(3).

| 21. | Zgoraj omenjeni spremembi, tj. drugi pododstavek člena 7a(2) in člen 7a(3), določata da ima posameznik, osumljen kršitve, pravico biti obveščen o vseh z njim povezanih zadevah. Natančneje določajo, kako se bo ta pravica izvrševala v okviru preiskav OLAF-a. Najprej se jo zagotovi ob zaključku preiskave, tj. na koncu preiskave. Nato se jo zagotovi s povzetkom zadev, ki zadevajo posameznika. Poleg tega bo dostop omogočen s poročilom o razgovoru z osumljeno osebo. |
| --- | --- |

21.

Zgoraj omenjeni spremembi, tj. drugi pododstavek člena 7a(2) in člen 7a(3), določata da ima posameznik, osumljen kršitve, pravico biti obveščen o vseh z njim povezanih zadevah. Natančneje določajo, kako se bo ta pravica izvrševala v okviru preiskav OLAF-a. Najprej se jo zagotovi ob zaključku preiskave, tj. na koncu preiskave. Nato se jo zagotovi s povzetkom zadev, ki zadevajo posameznika. Poleg tega bo dostop omogočen s poročilom o razgovoru z osumljeno osebo.

| 22. | ENVP pozdravlja vključitev drugega pododstavka člena 7a(2) in člena 7a(3), kolikor določata pravico dostopa v zvezi z varstvom podatkov v okviru preiskav OLAF-a, ki jo navaja člen 13 Uredbe (ES) št. 45/2001. Vendar pa ENVP meni, da bi bilo mogoče to pravico v Predlogu pripoznati na boljši način. ENVP je zaskrbljen, da je obseg pravice dostopa, kot je predviden v osnutku Predloga, manjši kot pravica iz Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

22.

ENVP pozdravlja vključitev drugega pododstavka člena 7a(2) in člena 7a(3), kolikor določata pravico dostopa v zvezi z varstvom podatkov v okviru preiskav OLAF-a, ki jo navaja člen 13 Uredbe (ES) št. 45/2001. Vendar pa ENVP meni, da bi bilo mogoče to pravico v Predlogu pripoznati na boljši način. ENVP je zaskrbljen, da je obseg pravice dostopa, kot je predviden v osnutku Predloga, manjši kot pravica iz Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 23. | Po Uredbi (ES) št. 45/2001 velja splošno načelo, da lahko posamezniki uveljavljajo pravico dostopa do svojih osebnih podatkov, razen v enem od zgoraj omenjenih posebnih primerov iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001, ki upravičujejo omejitev te pravice. V tem primeru se lahko dostop omeji, dokler se ne spremenijo okoliščine. |
| --- | --- |

23.

Po Uredbi (ES) št. 45/2001 velja splošno načelo, da lahko posamezniki uveljavljajo pravico dostopa do svojih osebnih podatkov, razen v enem od zgoraj omenjenih posebnih primerov iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001, ki upravičujejo omejitev te pravice. V tem primeru se lahko dostop omeji, dokler se ne spremenijo okoliščine.

| 24. | ENVP opaža, da Predlog ne predpisuje uporabe pravice dostopa kot splošnega načela. Namesto tega Predlog predvideva uporabo pravice dostopa v nekaterih fazah postopka in v zvezi z nekaterimi dokumenti. Do neke mere bi tako lahko rekli, da je po tem Predlogu pravica do dostopa časovno in vsebinsko omejena. |
| --- | --- |

24.

ENVP opaža, da Predlog ne predpisuje uporabe pravice dostopa kot splošnega načela. Namesto tega Predlog predvideva uporabo pravice dostopa v nekaterih fazah postopka in v zvezi z nekaterimi dokumenti. Do neke mere bi tako lahko rekli, da je po tem Predlogu pravica do dostopa časovno in vsebinsko omejena.

| 25. | Po drugem pododstavku člena 7a(2) se dostop omogoči šele ob zaključku preiskave, ko se posamezniku preda povzetek z njim povezanih zadev in se opravi razgovor med njim in OLAF-om ter se o razgovoru oblikuje poročilo. V drugih fazah postopka načeloma ni možen dostop do osebnih podatkov. Glede materiala, do katerega je dovoljen dostop, ENVP razume, da se po Predlogu pravica dostopa v skladu z drugim pododstavkom člena 7a(2) oziroma členom 7a(3) omeji le na povzetek zadev, ki zadevajo posameznika, in poročilo o razgovoru. Dostop ni mogoč do nobenih drugih morebitnih informacij o posamezniku, kot so kopije dokumentov, elektronska pisma, posnetki telefonskih pogovorov, itd. |
| --- | --- |

25.

Po drugem pododstavku člena 7a(2) se dostop omogoči šele ob zaključku preiskave, ko se posamezniku preda povzetek z njim povezanih zadev in se opravi razgovor med njim in OLAF-om ter se o razgovoru oblikuje poročilo. V drugih fazah postopka načeloma ni možen dostop do osebnih podatkov. Glede materiala, do katerega je dovoljen dostop, ENVP razume, da se po Predlogu pravica dostopa v skladu z drugim pododstavkom člena 7a(2) oziroma členom 7a(3) omeji le na povzetek zadev, ki zadevajo posameznika, in poročilo o razgovoru. Dostop ni mogoč do nobenih drugih morebitnih informacij o posamezniku, kot so kopije dokumentov, elektronska pisma, posnetki telefonskih pogovorov, itd.

| 26. | ENVP se strinja s Predlogom, da je dostop do osebnih informacij pomemben v omenjenih dveh fazah postopka in v zvezi z dvema dokumentoma, določenima v Predlogu, in izraža zadovoljstvo, da Predlog v teh okoliščinah pripoznava tako pravico. Vendar pa ENVP meni, da bi moral Predlog kot splošno načelo določati tudi, da pravica dostopa ni omejena samo na primera, ki sta izrecno omenjena v Predlogu. |
| --- | --- |

26.

ENVP se strinja s Predlogom, da je dostop do osebnih informacij pomemben v omenjenih dveh fazah postopka in v zvezi z dvema dokumentoma, določenima v Predlogu, in izraža zadovoljstvo, da Predlog v teh okoliščinah pripoznava tako pravico. Vendar pa ENVP meni, da bi moral Predlog kot splošno načelo določati tudi, da pravica dostopa ni omejena samo na primera, ki sta izrecno omenjena v Predlogu.

| 27. | ENVP se zaveda, da bi lahko predlog o priznavanju pravice dostopa med preiskavo kot splošnega načela izzval nasprotovanje. Vendar pa ENVP opozarja, da bo lahko OLAF v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 45/2001 odložil dostop, če bo treba pri določenih preiskavah zagotoviti tajnost. OLAF lahko uporabi člen 20, da odloži dostop na primer zato, da se zaščiti preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj in drugih prekrškov. Zato omogočanje dostopa kot splošno načelo ne preprečuje ad hoc omejitev teh pravic, kadar obstajajo zgoraj opisani razlogi. |
| --- | --- |

27.

ENVP se zaveda, da bi lahko predlog o priznavanju pravice dostopa med preiskavo kot splošnega načela izzval nasprotovanje. Vendar pa ENVP opozarja, da bo lahko OLAF v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 45/2001 odložil dostop, če bo treba pri določenih preiskavah zagotoviti tajnost. OLAF lahko uporabi člen 20, da odloži dostop na primer zato, da se zaščiti preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj in drugih prekrškov. Zato omogočanje dostopa kot splošno načelo ne preprečuje ad hoc omejitev teh pravic, kadar obstajajo zgoraj opisani razlogi.

| 28. | Na podlagi zgoraj povedanega in zato, da bi resnično zagotovili pravico dostopa med preiskavo – čeprav z morebitnimi omejitvami te pravice, ENVP predlaga, da se v Predlog vključi izrecno sklicevanje na pravico posameznika do dostopa do njegovih osebnih podatkov, ki so v preiskovalnem spisu OLAF-a. ENVP zlasti meni, da bi bilo treba med prvi in drugi pododstavek člena 7a(2) vstaviti pododstavek, ki bi se glasil nekako takole:„Vsaka oseba, vključena v preiskavo, ima pravico dostopa do z njim povezanih osebnih podatkov, ki so zbrani med preiskavo. Taka(e) pravica(e) je(so) lahko predmet omejitev, predvidenih v členu 20 Uredbe (ES) št. 45/2001.“ |
| --- | --- |

28.

Na podlagi zgoraj povedanega in zato, da bi resnično zagotovili pravico dostopa med preiskavo – čeprav z morebitnimi omejitvami te pravice, ENVP predlaga, da se v Predlog vključi izrecno sklicevanje na pravico posameznika do dostopa do njegovih osebnih podatkov, ki so v preiskovalnem spisu OLAF-a. ENVP zlasti meni, da bi bilo treba med prvi in drugi pododstavek člena 7a(2) vstaviti pododstavek, ki bi se glasil nekako takole:„Vsaka oseba, vključena v preiskavo, ima pravico dostopa do z njim povezanih osebnih podatkov, ki so zbrani med preiskavo. Taka(e) pravica(e) je(so) lahko predmet omejitev, predvidenih v členu 20 Uredbe (ES) št. 45/2001.“

| 29. | Ta pododstavek bi določal uporabo pravice dostopa kot splošno načelo. Tako ne bi dosegli le skladnosti, temveč tudi posamezniki, ki jih zadevajo preiskave OLAF-a, ne bi bili deležni manj ugodne obravnave, kar zadeva dostop do osebnih podatkov. |
| --- | --- |

29.

Ta pododstavek bi določal uporabo pravice dostopa kot splošno načelo. Tako ne bi dosegli le skladnosti, temveč tudi posamezniki, ki jih zadevajo preiskave OLAF-a, ne bi bili deležni manj ugodne obravnave, kar zadeva dostop do osebnih podatkov.

II.1.d   Pravica do popravka

| 30. | Pravica dostopa je predpogoj za pravico do popravka. Potem ko je bil posameznikom omogočen dostop do njihovih podatkov in dana možnost, da preverijo zakonitost obdelave, jim pravica do popravka omogoča, da zahtevajo popravek kakršne koli nepopolne ali netočne informacije. |
| --- | --- |

30.

Pravica dostopa je predpogoj za pravico do popravka. Potem ko je bil posameznikom omogočen dostop do njihovih podatkov in dana možnost, da preverijo zakonitost obdelave, jim pravica do popravka omogoča, da zahtevajo popravek kakršne koli nepopolne ali netočne informacije.

| 31. | Predlog ureja pravico do popravka skupaj s pravico dostopa. Drugi pododstavek člena 7a(2) in člen 7a(3), ki sta dodana z razdelkom 5) člena 1, določata, da lahko osumljeni kršitelj izrazi svoje stališče. |
| --- | --- |

31.

Predlog ureja pravico do popravka skupaj s pravico dostopa. Drugi pododstavek člena 7a(2) in člen 7a(3), ki sta dodana z razdelkom 5) člena 1, določata, da lahko osumljeni kršitelj izrazi svoje stališče.

| 32. | ENVP ugotavlja da Predlog v strogem pomenu ne določa pravice do popravka kot take. Namesto tega predlog določa pravico „da se izrazi stališče“ in „potrdi ali doda opazke“(v obeh primerih glede osebnih podatkov). ENVP meni, da so take pravice enakovredne pravici do popravka in so skladne s členom 14 Uredbe (ES) št. 45/2001, ki določa pravni okvir za pravico do popravka netočnih informacij. ENVP meni, da v okviru preiskav OLAF-a posameznikom ni mogoče zagotoviti možnosti, da se preprosto „popravi “informacija, za katero menijo, da je nepopolna ali netočna, saj je v veliko primerih predmet preiskave prav ugotavljanje, ali je informacija točna. Zato se v tem kontekstu pravica do popravka, kot je določena v Predlogu, lahko zagotovi, tako da posameznik izrazi svoje stališče ali pripombe glede zadevnih osebnih informacij. |
| --- | --- |

32.

ENVP ugotavlja da Predlog v strogem pomenu ne določa pravice do popravka kot take. Namesto tega predlog določa pravico „da se izrazi stališče“ in „potrdi ali doda opazke“(v obeh primerih glede osebnih podatkov). ENVP meni, da so take pravice enakovredne pravici do popravka in so skladne s členom 14 Uredbe (ES) št. 45/2001, ki določa pravni okvir za pravico do popravka netočnih informacij. ENVP meni, da v okviru preiskav OLAF-a posameznikom ni mogoče zagotoviti možnosti, da se preprosto „popravi “informacija, za katero menijo, da je nepopolna ali netočna, saj je v veliko primerih predmet preiskave prav ugotavljanje, ali je informacija točna. Zato se v tem kontekstu pravica do popravka, kot je določena v Predlogu, lahko zagotovi, tako da posameznik izrazi svoje stališče ali pripombe glede zadevnih osebnih informacij.

| 33. | Poleg tega ENVP meni, da se zgornje pripombe na način, kako je v Predlogu urejena pravica dostopa, smiselno nanašajo tudi na pravico do popravka. Pravica do popravka, kot je določena v Predlogu, ima iste pomanjkljivosti, kot so bile opisane zgoraj za pravico dostopa. Predlog ne pripoznava pravice do popravka kot splošnega načela. Namesto tega je pravica popravka neupravičeno omejena na povzetek obtožb in poročilo po razgovoru. |
| --- | --- |

33.

Poleg tega ENVP meni, da se zgornje pripombe na način, kako je v Predlogu urejena pravica dostopa, smiselno nanašajo tudi na pravico do popravka. Pravica do popravka, kot je določena v Predlogu, ima iste pomanjkljivosti, kot so bile opisane zgoraj za pravico dostopa. Predlog ne pripoznava pravice do popravka kot splošnega načela. Namesto tega je pravica popravka neupravičeno omejena na povzetek obtožb in poročilo po razgovoru.

| 34. | ENVP meni, da bi moral Predlog pripoznati pravico do popravka kot splošno pravico, ne kot delno. Zato ENVP predlaga, da se v predlog vstavi določba, s katero se prizna uporaba pravice do popravka. Zlasti bi bilo treba za stavkom „Oseba, vključena v preiskavo, ima kadar koli pravico dostopa do z njim povezanih osebnih podatkov, ki so bili zbrani med preiskavo “vstaviti naslednje:„in izraziti svoje stališče glede tega, ali so osebni podatki netočni ali nepopolni“. ENVP opozarja, da bi OLAF z uporabo člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001 še vedno lahko omejil pravico do popravka, da bi tako zaščitil preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

34.

ENVP meni, da bi moral Predlog pripoznati pravico do popravka kot splošno pravico, ne kot delno. Zato ENVP predlaga, da se v predlog vstavi določba, s katero se prizna uporaba pravice do popravka. Zlasti bi bilo treba za stavkom „Oseba, vključena v preiskavo, ima kadar koli pravico dostopa do z njim povezanih osebnih podatkov, ki so bili zbrani med preiskavo “vstaviti naslednje:„in izraziti svoje stališče glede tega, ali so osebni podatki netočni ali nepopolni“. ENVP opozarja, da bi OLAF z uporabo člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001 še vedno lahko omejil pravico do popravka, da bi tako zaščitil preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kaznivih dejanj.

| 35. | Tretji pododstavek člena 7a(2) predvideva možnost izključitve pravice dostopa in pravice do popravka. Kot je bilo omenjeno v zvezi z omejitvijo pravice do obveščenosti, bi morali biti takim omejitvam dodani zaščitni ukrepi, ki se uporabljajo v okviru člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. Zato ENVP predlaga, naj se pri omejitvi uporabe take pravice po Predlogu izrecno sklicuje na člen 20. |
| --- | --- |

35.

Tretji pododstavek člena 7a(2) predvideva možnost izključitve pravice dostopa in pravice do popravka. Kot je bilo omenjeno v zvezi z omejitvijo pravice do obveščenosti, bi morali biti takim omejitvam dodani zaščitni ukrepi, ki se uporabljajo v okviru člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. Zato ENVP predlaga, naj se pri omejitvi uporabe take pravice po Predlogu izrecno sklicuje na člen 20.

II.1.e   Izmenjava osebnih informacij

| 36. | Predlog predvideva izmenjavo osebnih podatkov med evropskimi institucijami in z organi držav članic. Pravzaprav je eden od ciljev Predloga izboljšati izmenjavo informacij med OLAF-om in organi na ravni EU in na ravni držav članic. |
| --- | --- |

36.

Predlog predvideva izmenjavo osebnih podatkov med evropskimi institucijami in z organi držav članic. Pravzaprav je eden od ciljev Predloga izboljšati izmenjavo informacij med OLAF-om in organi na ravni EU in na ravni držav članic.

| 37. | V zvezi s tem želi ENVP poudariti, da bi morale biti te izmenjave dovoljene le v obsegu, ki je potreben za določeno zadevo, da se doseže cilje preiskave. Poleg tega opozarja tudi, da v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 45/2001 prejemnik podatkov obdeluje podatke samo za namene, za katere je bil opravljen njihove prenos. |
| --- | --- |

37.

V zvezi s tem želi ENVP poudariti, da bi morale biti te izmenjave dovoljene le v obsegu, ki je potreben za določeno zadevo, da se doseže cilje preiskave. Poleg tega opozarja tudi, da v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 45/2001 prejemnik podatkov obdeluje podatke samo za namene, za katere je bil opravljen njihove prenos.

| 38. | Predlog ne ureja izmenjave osebnih podatkov s tretjimi državami ali v okviru mednarodnega sodelovanja. Vendar pa v takih okoliščinah lahko domnevamo, da do takega sodelovanja lahko pride. ENVP želi v zvezi s tem poudariti, da se te izmenjave lahko dovolijo samo, če tretja država zagotavlja ustrezno raven varstva osebnih podatkov ali če prenos spada v področje uporabe ene od izjem, določenih v členu 9(6) Uredbe (ES) št. 45/2001. Prav tako opozarja, da isti predpisi veljajo za izmenjavo informacij med OLAF-om in institucijami ter organi EU, ki niso organi Skupnosti, kot sta EUROPOL in EUROJUST. ENVP upa, da bo za take primere sprejeta primerna zakonodaja, s katero se bo priznalo ustreznost okvira za varstvo podatkov, ki ureja te institucije, kar bi olajšalo posredovanje informacij tem institucijam v skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. Druga možnost je sprejetje zakonodaje, s katero bi njihovo ureditev varstva podatkov razglasili za enakovredno ureditvi, ki v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 45/2001 velja za organe in institucije Skupnosti, s čimer bi tudi odpravili omejitev, da se podatki lahko posredujejo le tem institucijam. |
| --- | --- |

38.

Predlog ne ureja izmenjave osebnih podatkov s tretjimi državami ali v okviru mednarodnega sodelovanja. Vendar pa v takih okoliščinah lahko domnevamo, da do takega sodelovanja lahko pride. ENVP želi v zvezi s tem poudariti, da se te izmenjave lahko dovolijo samo, če tretja država zagotavlja ustrezno raven varstva osebnih podatkov ali če prenos spada v področje uporabe ene od izjem, določenih v členu 9(6) Uredbe (ES) št. 45/2001. Prav tako opozarja, da isti predpisi veljajo za izmenjavo informacij med OLAF-om in institucijami ter organi EU, ki niso organi Skupnosti, kot sta EUROPOL in EUROJUST. ENVP upa, da bo za take primere sprejeta primerna zakonodaja, s katero se bo priznalo ustreznost okvira za varstvo podatkov, ki ureja te institucije, kar bi olajšalo posredovanje informacij tem institucijam v skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. Druga možnost je sprejetje zakonodaje, s katero bi njihovo ureditev varstva podatkov razglasili za enakovredno ureditvi, ki v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 45/2001 velja za organe in institucije Skupnosti, s čimer bi tudi odpravili omejitev, da se podatki lahko posredujejo le tem institucijam.

II.1.f   Skladnost z Uredbo (ES) št. 45/2001

| 39. | V Predlogu je člen 8(3) spremenjen tako, da je dodano izrecno sklicevanje na uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP pozdravlja spremembo člena 8(3), kolikor ta določa, da se bo v primerih, v katerih Predlog ne določa, kako se zahteve glede varstva podatkov uporabljajo v okviru preiskav OLAF-a, avtomatično uporabljala Uredba (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

39.

V Predlogu je člen 8(3) spremenjen tako, da je dodano izrecno sklicevanje na uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP pozdravlja spremembo člena 8(3), kolikor ta določa, da se bo v primerih, v katerih Predlog ne določa, kako se zahteve glede varstva podatkov uporabljajo v okviru preiskav OLAF-a, avtomatično uporabljala Uredba (ES) št. 45/2001.

| 40. | Vendar pa ENVP meni, da člen 8(3) sam po sebi, brez upoštevanja sprememb iz tega mnenja, ne zadostuje za zagotovitev ravni varstva osebnih podatkov, ki bi bila vsaj enakovredna tisti, ki jo določa Uredba (ES) št. 45/2001. Člen 8(3) sam po sebi ne zadostuje, saj bi se lahko razumelo, da velja samo takrat, ko Predlog ne določa, kako se zahteve glede varstva podatkov uporabljajo v okviru preiskav OLAF-a. Toda za primere, za katere Predlog opredeljuje, kako se uporabljajo zahteve glede varstva podatkov, in pri tem predpisuje manj stroge določbe varstva podatkov, bi lahko razumeli, da ta ureditev prevlada nad splošnim varstvom podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. Z zgoraj predlaganimi specifičnih spremembami v zvezi z izrecnim sklicevanjem na Uredbo št. 45/2001 bi se izogniti nevarnosti za tako razlago. |
| --- | --- |

40.

Vendar pa ENVP meni, da člen 8(3) sam po sebi, brez upoštevanja sprememb iz tega mnenja, ne zadostuje za zagotovitev ravni varstva osebnih podatkov, ki bi bila vsaj enakovredna tisti, ki jo določa Uredba (ES) št. 45/2001. Člen 8(3) sam po sebi ne zadostuje, saj bi se lahko razumelo, da velja samo takrat, ko Predlog ne določa, kako se zahteve glede varstva podatkov uporabljajo v okviru preiskav OLAF-a. Toda za primere, za katere Predlog opredeljuje, kako se uporabljajo zahteve glede varstva podatkov, in pri tem predpisuje manj stroge določbe varstva podatkov, bi lahko razumeli, da ta ureditev prevlada nad splošnim varstvom podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. Z zgoraj predlaganimi specifičnih spremembami v zvezi z izrecnim sklicevanjem na Uredbo št. 45/2001 bi se izogniti nevarnosti za tako razlago.

III.   DRUGI POMISLEKI

III.1.   Zaščita prijaviteljev

| 41. | ENVP se v celoti strinja s Predlogom, da je zaradi boljše preglednosti treba prijaviteljem zagotoviti ustrezno količino informacij in izraža zadovoljstvo nad tem, da je po Predlogu treba informante obvestiti o odločitvi, ali se bo uvedlo preiskavo ali ne. |
| --- | --- |

41.

ENVP se v celoti strinja s Predlogom, da je zaradi boljše preglednosti treba prijaviteljem zagotoviti ustrezno količino informacij in izraža zadovoljstvo nad tem, da je po Predlogu treba informante obvestiti o odločitvi, ali se bo uvedlo preiskavo ali ne.

| 42. | ENVP priporoča, naj se med preiskavo OLAF-a in v poznejših fazah spoštuje tajnost identitete prijaviteljev. V zvezi s tem meni, da bi bilo v Predlog primerno vstaviti novo določbo, s katero bi se prijaviteljem zagotovila tajnost. Veljavni zaščitni ukrepi (Sporočilo Komisije SEC/2004/151/2) s pravnega vidika ne zadostujejo. ENVP meni, da bi bila taka določba v skladu z mnenjem Delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29, ki obravnava uporabo predpisov EU o varstvu podatkov v internih postopkih za prijavo nepravilnosti (8). |
| --- | --- |

42.

ENVP priporoča, naj se med preiskavo OLAF-a in v poznejših fazah spoštuje tajnost identitete prijaviteljev. V zvezi s tem meni, da bi bilo v Predlog primerno vstaviti novo določbo, s katero bi se prijaviteljem zagotovila tajnost. Veljavni zaščitni ukrepi (Sporočilo Komisije SEC/2004/151/2) s pravnega vidika ne zadostujejo. ENVP meni, da bi bila taka določba v skladu z mnenjem Delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29, ki obravnava uporabo predpisov EU o varstvu podatkov v internih postopkih za prijavo nepravilnosti (8).

IV.   ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 43. | ENVP pozdravlja Predlog, kolikor ta jasneje določa procesne garancije za posameznike, ki jih zadevajo preiskave OLAF-a, vključno z varstvom osebnih podatkov teh posameznikov. |
| --- | --- |

43.

ENVP pozdravlja Predlog, kolikor ta jasneje določa procesne garancije za posameznike, ki jih zadevajo preiskave OLAF-a, vključno z varstvom osebnih podatkov teh posameznikov.

| 44. | ENVP meni, da Predlog z vidika varstva pravic posameznikov do varstva njihovih osebnih podatkov in zasebnosti večinoma izboljšuje veljavni pravni okvir. Med izboljšavami so prvi pododstavek člena 7a(2) in člen 8a, saj utrjujeta pravico do obveščenosti, in drugi pododstavek člena 7a(2) ter člen 7a(3), ki potrjujeta uporabo delne pravice dostopa in popravka v okviru preiskav OLAF-a. |
| --- | --- |

44.

ENVP meni, da Predlog z vidika varstva pravic posameznikov do varstva njihovih osebnih podatkov in zasebnosti večinoma izboljšuje veljavni pravni okvir. Med izboljšavami so prvi pododstavek člena 7a(2) in člen 8a, saj utrjujeta pravico do obveščenosti, in drugi pododstavek člena 7a(2) ter člen 7a(3), ki potrjujeta uporabo delne pravice dostopa in popravka v okviru preiskav OLAF-a.

| 45. | ENVP tudi pozdravlja dejstvo, da Predlog priznava, da se Uredba 45/2001 uporablja za vse dejavnosti obdelave podatkov, ki se izvajajo v okviru preiskav OLAF-a, saj to prispeva k zagotavljanju dosledne in enotne uporabe predpisov glede varstva posameznikovih temeljnih pravic in svoboščin pri obdelavi osebnih podatkov. |
| --- | --- |

45.

ENVP tudi pozdravlja dejstvo, da Predlog priznava, da se Uredba 45/2001 uporablja za vse dejavnosti obdelave podatkov, ki se izvajajo v okviru preiskav OLAF-a, saj to prispeva k zagotavljanju dosledne in enotne uporabe predpisov glede varstva posameznikovih temeljnih pravic in svoboščin pri obdelavi osebnih podatkov.

| 46. | Čeprav ENVP ceni spremembe, s katerimi naj bi povečali zgoraj opisane procesne pravice in pravice v zvezi z varstvom podatkov je zaskrbljen, ker večina predlaganih sprememb ne dosega osnovnih standardov glede varstva podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP izraža zaskrbljenost, da bi – če bi Predlog prevladal nad uporabo splošnega okvira za varstvo podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 – to pomenilo nesprejemljivo znižanje standardov varstva podatkov v okviru preiskav OLAF-a. ENVP meni, da je to zaskrbljujoče zlasti zaradi občutljive narave podatkov, ki se lahko zbirajo v okviru preiskav OLAF-a. Da do tega ne bi prišlo, ENVP naproša zakonodajalca Skupnosti, naj obravnava naslednje vidike in Predlog ustrezno spremeni, da bi jih upošteval: |
| --- | --- |

46.

Čeprav ENVP ceni spremembe, s katerimi naj bi povečali zgoraj opisane procesne pravice in pravice v zvezi z varstvom podatkov je zaskrbljen, ker večina predlaganih sprememb ne dosega osnovnih standardov glede varstva podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP izraža zaskrbljenost, da bi – če bi Predlog prevladal nad uporabo splošnega okvira za varstvo podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 – to pomenilo nesprejemljivo znižanje standardov varstva podatkov v okviru preiskav OLAF-a. ENVP meni, da je to zaskrbljujoče zlasti zaradi občutljive narave podatkov, ki se lahko zbirajo v okviru preiskav OLAF-a. Da do tega ne bi prišlo, ENVP naproša zakonodajalca Skupnosti, naj obravnava naslednje vidike in Predlog ustrezno spremeni, da bi jih upošteval:

| 47. | Pomanjkljivosti v zvezi s pravico do obveščenosti v okviru preiskav OLAF-a:
  Posredovanje informacij posameznikom za zagotovitev poštene obdelave pomeni nujen zaščitni ukrep, ki se ga ne bi smelo neupravičeno ogroziti, kot to počne Predlog. Da bi se temu izognili, bi se moral Predlog spremeniti, kot sledi:







  (i) | Prvi pododstavek člena 7a(2) in člen 8a bi morala zaradi zagotovitve poštene obdelave vsebovati izrecno sklicevanje na člena 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- | --- |

47.

Pomanjkljivosti v zvezi s pravico do obveščenosti v okviru preiskav OLAF-a:

Posredovanje informacij posameznikom za zagotovitev poštene obdelave pomeni nujen zaščitni ukrep, ki se ga ne bi smelo neupravičeno ogroziti, kot to počne Predlog. Da bi se temu izognili, bi se moral Predlog spremeniti, kot sledi:

(i)

Prvi pododstavek člena 7a(2) in člen 8a bi morala zaradi zagotovitve poštene obdelave vsebovati izrecno sklicevanje na člena 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001.

| (ii) | Omejitev pravice do obveščenosti iz prvega pododstavka člena 7a(2) in drugega pododstavka člena 8a bi morali povezati z zaščitnimi ukrepi iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

(ii)

Omejitev pravice do obveščenosti iz prvega pododstavka člena 7a(2) in drugega pododstavka člena 8a bi morali povezati z zaščitnimi ukrepi iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 48. | Pomanjkljivosti v zvezi s pravico dostopa v okviru preiskav OLAF-a:
  osnovni temelj za spoštovanje osebnih podatkov predstavlja omogočanje dostopa do osebnih informacij, tako da lahko posamezniki izvejo, ali se podatki o njih obdelujejo. Za učinkovito zagotovitev pravice do dostopa, bi morali Predlog spremeniti, kot sledi:







  (i) | Treba bi bilo dodati novo določbo, v kateri bi bila pravica dostopa do osebnih informacij, zbranih v okviru preiskav OLAF-a, priznana kot splošno načelo; tako določbo bi lahko vstavili med prvi in drugi pododstavek člena 7a(2). Določba bi se lahko glasila, kot sledi:„Vsaka oseba, vključena v preiskavo, ima pravico dostopa do z njo povezanih osebnih podatkov, ki so zbrani med preiskavo. Taka pravica je lahko predmet omejitev, predvidenih v členu 20 Uredbe (ES) št. 45/2001.“ |
| --- | --- | --- |

48.

Pomanjkljivosti v zvezi s pravico dostopa v okviru preiskav OLAF-a:

osnovni temelj za spoštovanje osebnih podatkov predstavlja omogočanje dostopa do osebnih informacij, tako da lahko posamezniki izvejo, ali se podatki o njih obdelujejo. Za učinkovito zagotovitev pravice do dostopa, bi morali Predlog spremeniti, kot sledi:

(i)

Treba bi bilo dodati novo določbo, v kateri bi bila pravica dostopa do osebnih informacij, zbranih v okviru preiskav OLAF-a, priznana kot splošno načelo; tako določbo bi lahko vstavili med prvi in drugi pododstavek člena 7a(2). Določba bi se lahko glasila, kot sledi:„Vsaka oseba, vključena v preiskavo, ima pravico dostopa do z njo povezanih osebnih podatkov, ki so zbrani med preiskavo. Taka pravica je lahko predmet omejitev, predvidenih v členu 20 Uredbe (ES) št. 45/2001.“

| 49. | Pomanjkljivosti v zvezi s pravico do popravka v okviru preiskav OLAF-a:
  Pravica do popravka netočnih ali nepopolnih informacij je logična posledica pravice dostopa do osebnih informacij in kot taka predstavlja in je kot taka bistveni sestavni del pravice do varstva osebnih podatkov. Omejitve pravice do popravka bi morali zagotoviti le, kolikor so dovoljene po Uredbi (ES) št. 45/2001. Predlog vsebuje nove omejitve, ki bi se jim bilo treba izogniti na naslednji način:







  (i) | Treba bi bilo dodati določbo, da imajo osumljene osebe na splošno pravico izraziti stališče glede kakršne koli informacije, ki se nanaša na njih, razen če se uporablja eno od izvzetij iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. Za določbo, da ima oseba, vključena v preiskavo „kadar koli pravico dostopa do z njo povezanih osebnih podatkov, ki so zbrani med preiskavo “bi bilo treba navesti, da ima posameznik tudi iz tega izhajajočo pravico „izraziti svoje stališče glede tega, ali so osebni podatki netočni ali nepopolni.“ |
| --- | --- | --- |

49.

Pomanjkljivosti v zvezi s pravico do popravka v okviru preiskav OLAF-a:

Pravica do popravka netočnih ali nepopolnih informacij je logična posledica pravice dostopa do osebnih informacij in kot taka predstavlja in je kot taka bistveni sestavni del pravice do varstva osebnih podatkov. Omejitve pravice do popravka bi morali zagotoviti le, kolikor so dovoljene po Uredbi (ES) št. 45/2001. Predlog vsebuje nove omejitve, ki bi se jim bilo treba izogniti na naslednji način:

(i)

Treba bi bilo dodati določbo, da imajo osumljene osebe na splošno pravico izraziti stališče glede kakršne koli informacije, ki se nanaša na njih, razen če se uporablja eno od izvzetij iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. Za določbo, da ima oseba, vključena v preiskavo „kadar koli pravico dostopa do z njo povezanih osebnih podatkov, ki so zbrani med preiskavo “bi bilo treba navesti, da ima posameznik tudi iz tega izhajajočo pravico „izraziti svoje stališče glede tega, ali so osebni podatki netočni ali nepopolni.“

| (ii) | ENVP predlaga, da se omejitev pravice dostopa in pravice do popravka, predvidenih v tretjem pododstavku člena 7a(2), poveže z zaščitnimi ukrepi iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

(ii)

ENVP predlaga, da se omejitev pravice dostopa in pravice do popravka, predvidenih v tretjem pododstavku člena 7a(2), poveže z zaščitnimi ukrepi iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 50. | ENVP tudi meni, da bi bilo v Predlog primerno vključiti novo določbo, s katerim bi se prijaviteljem zagotovila tajnost. |
| --- | --- |

50.

ENVP tudi meni, da bi bilo v Predlog primerno vključiti novo določbo, s katerim bi se prijaviteljem zagotovila tajnost.

V Bruslju, 27. oktobra 2006.

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

3

(4)  Predlog spreminja člene 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 in 15.

4

(5)  UL L 136, 31.5.1999, str. 8.

5

(6)  Nekatera vprašanja, ki naj bi jih rešili s Predlogom, so v preteklosti že sprožili Računsko sodišče, Evropski parlament, obravnavana pa so bila tudi v okviru OLAF-ovega vrednotenja njegovih dejavnosti.

6

(7)  Predlog določa vrsto ukrepov za zagotovitev informacijskega toka v vse smeri: od OLAF-a do institucij in držav članic in obratno.

7

(8)  Mnenje 1/2006 o uporabi predpisov EU o varstvu podatkov v internih postopkih za prijavo nepravilnosti na področju računovodstva, notranjih računovodskih kontrol, revizijskih vprašanj, boja proti podkupovanju in bančnemu ter finančnemu kriminalu (00195/06/EN WP 117).

8

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/9

---

Drugo mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Predlogu okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

(2007/C 91/02)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 41 Uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

| 1. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov (EDPS – European Data Protection Supervisor) je 19. decembra 2005 podal mnenje (3) o predlogu Komisije za okvirni sklep Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. V tem mnenju je izpostavil pomen predloga kot učinkovitega instrumenta za varstvo osebnih podatkov na področju iz Naslova VI Pogodbe EU. Takšen instrument bi moral ne le spoštovati načela varstva podatkov iz Konvencije Sveta Evrope št. 108 (4) in zlasti iz Direktive 95/46/ES, temveč zagotoviti tudi dodaten sklop pravil, ki bi upošteval posebno naravo področja kazenskega pregona. Po mnenju EDPS mora okvirni sklep nujno zajemati vso obdelavo policijskih in pravosodnih podatkov, tudi če jih pristojni organi drugih držav članic niso posredovali ali dali na voljo. Bistveno je, da se zagotavlja dosledno varovanje osebnih podatkov, ne glede na kraj in namen njihove obdelave ali osebo, ki jih obdeluje. EDPS je podal več predlogov za zboljšanje ravni varstva. |
| --- | --- |

1.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov (EDPS – European Data Protection Supervisor) je 19. decembra 2005 podal mnenje (3) o predlogu Komisije za okvirni sklep Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. V tem mnenju je izpostavil pomen predloga kot učinkovitega instrumenta za varstvo osebnih podatkov na področju iz Naslova VI Pogodbe EU. Takšen instrument bi moral ne le spoštovati načela varstva podatkov iz Konvencije Sveta Evrope št. 108 (4) in zlasti iz Direktive 95/46/ES, temveč zagotoviti tudi dodaten sklop pravil, ki bi upošteval posebno naravo področja kazenskega pregona. Po mnenju EDPS mora okvirni sklep nujno zajemati vso obdelavo policijskih in pravosodnih podatkov, tudi če jih pristojni organi drugih držav članic niso posredovali ali dali na voljo. Bistveno je, da se zagotavlja dosledno varovanje osebnih podatkov, ne glede na kraj in namen njihove obdelave ali osebo, ki jih obdeluje. EDPS je podal več predlogov za zboljšanje ravni varstva.

| 2. | Evropski parlament je 27. septembra 2006 sprejel zakonodajno resolucijo o predlogu Komisije. Cilji resolucije so v splošnem enaki ciljem iz mnenja EDPS: splošna podpora predlogu in spremembam, s katerimi naj bi se izboljšala raven varstva, ki jo zagotavlja okvirni sklep. |
| --- | --- |

2.

Evropski parlament je 27. septembra 2006 sprejel zakonodajno resolucijo o predlogu Komisije. Cilji resolucije so v splošnem enaki ciljem iz mnenja EDPS: splošna podpora predlogu in spremembam, s katerimi naj bi se izboljšala raven varstva, ki jo zagotavlja okvirni sklep.

| 3. | V Svetu trenutno poteka razprava o predlogu Komisije. Po poročanjih (5) naj bi delo Sveta, ki spreminja bistvene elemente besedila predloga, napredovalo. Predsedstvo Sveta si močno prizadeva za še znatnejši napredek. Do decembra 2006 želi doseči skupni pristop glede glavnih elementov. |
| --- | --- |

3.

V Svetu trenutno poteka razprava o predlogu Komisije. Po poročanjih (5) naj bi delo Sveta, ki spreminja bistvene elemente besedila predloga, napredovalo. Predsedstvo Sveta si močno prizadeva za še znatnejši napredek. Do decembra 2006 želi doseči skupni pristop glede glavnih elementov.

| 4. | EDPS pozdravlja veliko pozornost, ki jo Svet posveča temu pomembnemu predlogu. Ne glede na to, pa je zaskrbljen zaradi smeri razvoja. Besedila, o katerih trenutno poteka razprava v Svetu, ne zajemajo predlogov sprememb Evropskega parlamenta niti mnenj EDPS in konference evropskih organov za varstvo podatkov. Nasprotno, določbe predloga Komisije, ki ščitijo državljane, so v kar nekaj primerih črtane ali znatno oslabljene. Posledično obstaja veliko tveganje, da bo raven varstva nižja od ravni, ki jo zagotavlja Direktiva 95/46/ES, ali celo nižja od tiste v splošneje oblikovani Konvenciji Sveta Evrope št. 108, ki je za države članice zavezujoča. |
| --- | --- |

4.

EDPS pozdravlja veliko pozornost, ki jo Svet posveča temu pomembnemu predlogu. Ne glede na to, pa je zaskrbljen zaradi smeri razvoja. Besedila, o katerih trenutno poteka razprava v Svetu, ne zajemajo predlogov sprememb Evropskega parlamenta niti mnenj EDPS in konference evropskih organov za varstvo podatkov. Nasprotno, določbe predloga Komisije, ki ščitijo državljane, so v kar nekaj primerih črtane ali znatno oslabljene. Posledično obstaja veliko tveganje, da bo raven varstva nižja od ravni, ki jo zagotavlja Direktiva 95/46/ES, ali celo nižja od tiste v splošneje oblikovani Konvenciji Sveta Evrope št. 108, ki je za države članice zavezujoča.

| 5. | EDPS ugotavlja, da je tudi Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve nedavno izrazil pomisleke glede izbir Sveta v zvezi s tem predlogom okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

5.

EDPS ugotavlja, da je tudi Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve nedavno izrazil pomisleke glede izbir Sveta v zvezi s tem predlogom okvirnega sklepa.

| 6. | EDPS je iz teh razlogov sedaj pripravilo novo mnenje. To drugo mnenje se osredotoča na nekaj glavnih pomislekov in ne ponavlja vseh pripomb, ki jih je EDPS navedel v mnenju iz decembra 2005 in so še vedno utemeljene. |
| --- | --- |

6.

EDPS je iz teh razlogov sedaj pripravilo novo mnenje. To drugo mnenje se osredotoča na nekaj glavnih pomislekov in ne ponavlja vseh pripomb, ki jih je EDPS navedel v mnenju iz decembra 2005 in so še vedno utemeljene.

Splošni pomisleki

| 7. | Pri vzpostavljanju območja svobode, varnosti in pravice je izmenjava policijskih in pravnih informacij vse pomembnejša. Da bi se takšna izmenjava informacij omogočila, se predlaga oziroma se je sprejelo več pravnih instrumentov. EDPS znova poudarja, da je v zvezi s tem potreben trden pravni okvir, ki ščiti posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, in s katerim bi se zagotovilo spoštovanje temeljnih pravic državljanov. Sedanji (predlog) okvirni(-ega) sklep(-a) je neposredno povezan s predlogi, ki omogočajo to izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

7.

Pri vzpostavljanju območja svobode, varnosti in pravice je izmenjava policijskih in pravnih informacij vse pomembnejša. Da bi se takšna izmenjava informacij omogočila, se predlaga oziroma se je sprejelo več pravnih instrumentov. EDPS znova poudarja, da je v zvezi s tem potreben trden pravni okvir, ki ščiti posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, in s katerim bi se zagotovilo spoštovanje temeljnih pravic državljanov. Sedanji (predlog) okvirni(-ega) sklep(-a) je neposredno povezan s predlogi, ki omogočajo to izmenjavo informacij.

| 8. | EDPS sicer priznava pomen čimprejšnjega sprejetja okvirnega sklepa s strani Sveta, a hkrati opozarja, da se zaradi hitrega odločanja ne bi smeli znižati varstveni standardi. Besedila, o katerih Svet trenutno razpravlja, vzbujajo pomisleke, če bo rezultat dovolj trden, da bi državljanom nudil učinkovito raven varstva. V trenutnih okoliščinah bi zastavljeni cilj za hitro odločanje utegnil povzročiti črtanje ali oslabitev morebitnih spornih določb. Pomanjkanje časa za dosego soglasja o morebitnih spornih določbah bi lahko ogrozilo kakovost okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

8.

EDPS sicer priznava pomen čimprejšnjega sprejetja okvirnega sklepa s strani Sveta, a hkrati opozarja, da se zaradi hitrega odločanja ne bi smeli znižati varstveni standardi. Besedila, o katerih Svet trenutno razpravlja, vzbujajo pomisleke, če bo rezultat dovolj trden, da bi državljanom nudil učinkovito raven varstva. V trenutnih okoliščinah bi zastavljeni cilj za hitro odločanje utegnil povzročiti črtanje ali oslabitev morebitnih spornih določb. Pomanjkanje časa za dosego soglasja o morebitnih spornih določbah bi lahko ogrozilo kakovost okvirnega sklepa.

| 9. | EDPS v teh okoliščinah Svetu priporoča, naj pogajanjem nameni več časa in s tem omogoči rezultat, ki bo nudil zadostno varstvo. |
| --- | --- |

9.

EDPS v teh okoliščinah Svetu priporoča, naj pogajanjem nameni več časa in s tem omogoči rezultat, ki bo nudil zadostno varstvo.

Uporaba pri obdelavi podatkov na nacionalni ravni

| 10. | To vprašanje je predstavljalo bistven element mnenja iz decembra 2005 in se je o njem pozneje temeljito razpravljalo. Splošna pravila glede varstva podatkov ne bi smela biti omejena na čezmejne izmenjave med državami članicami, temveč bi se morala uporabljati za vse podatke s področja policijskega in pravosodnega sodelovanja. Bolj omejeno področje uporabe ne bi moglo zagotoviti ustreznega varstva, kakor to zahteva člen 30(1)(b) Pogodbe EU. Navedeno so poleg EDPS večkrat poudarile tudi druge interesne skupine. |
| --- | --- |

10.

To vprašanje je predstavljalo bistven element mnenja iz decembra 2005 in se je o njem pozneje temeljito razpravljalo. Splošna pravila glede varstva podatkov ne bi smela biti omejena na čezmejne izmenjave med državami članicami, temveč bi se morala uporabljati za vse podatke s področja policijskega in pravosodnega sodelovanja. Bolj omejeno področje uporabe ne bi moglo zagotoviti ustreznega varstva, kakor to zahteva člen 30(1)(b) Pogodbe EU. Navedeno so poleg EDPS večkrat poudarile tudi druge interesne skupine.

| 11. | EDPS je v mnenju iz decembra 2005 navedel, da bi vsaka omejitev podatkov, ki se izmenjajo z drugimi državami članicami, povzročila, da bi področje uporabe okvirnega sklepa postalo posebej negotovo in nezanesljivo, kar bi bilo v nasprotju z njegovim prvotnim ciljem. Pri zbiranju in obdelavi osebnih podatkov se ne ve, ali bodo ti podatki pozneje potrebni za izmenjavo s pristojnimi organi v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

11.

EDPS je v mnenju iz decembra 2005 navedel, da bi vsaka omejitev podatkov, ki se izmenjajo z drugimi državami članicami, povzročila, da bi področje uporabe okvirnega sklepa postalo posebej negotovo in nezanesljivo, kar bi bilo v nasprotju z njegovim prvotnim ciljem. Pri zbiranju in obdelavi osebnih podatkov se ne ve, ali bodo ti podatki pozneje potrebni za izmenjavo s pristojnimi organi v drugih državah članicah.

| 12. | Iz tega razloga je bolj omejeno področje uporabe neizvedljivo in bi, če bi se uvedlo, zahtevalo težavno in natančno razlikovanje v okviru podatkovnih baz organov kazenskega pregona, s čimer bi to vprašanje postalo še zahtevnejše in bi omenjenim organom povzročilo dodatne stroške, poleg tega pa bi škodilo pravni varnosti posameznikov. |
| --- | --- |

12.

Iz tega razloga je bolj omejeno področje uporabe neizvedljivo in bi, če bi se uvedlo, zahtevalo težavno in natančno razlikovanje v okviru podatkovnih baz organov kazenskega pregona, s čimer bi to vprašanje postalo še zahtevnejše in bi omenjenim organom povzročilo dodatne stroške, poleg tega pa bi škodilo pravni varnosti posameznikov.

| 13. | V ponazoritev takšnih posledic lahko podamo dva zgleda. Prvič, večja zahtevnost in dodatni stroški so posledica dejstva, da so v kazenskih datotekah v precejšnjem številu primerov podatki, ki so jih posredovali različni organi. Okvirni sklep bi z omejenim področjem uporabe varstvo nudil le delom takšnih sestavljenih datotek, in sicer delom, ki vsebujejo podatke, ki so jih posredovali organi drugih držav članic, drugi deli pa takšnega varstva ne bi bili deležni. Drugič, oškodovana bi bila pravna varnost posameznikov, saj okvirni sklep v primeru bolj omejenega področja uporabe ne bi zajemal podatkov, ki so jih posredovale tretje države, a se med državami članicami niso izmenjali. Samoumevno je, da bi obdelava teh podatkov predstavljala posebna tveganja za posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, če, denimo, ne bi bilo zakonske obveznosti za pregled točnosti teh podatkov. Kot dober zgled navedimo uporabo seznamov tretjih držav, za katere velja prepoved letenja, za namene kazenskega pregona v posamezni državi članici. |
| --- | --- |

13.

V ponazoritev takšnih posledic lahko podamo dva zgleda. Prvič, večja zahtevnost in dodatni stroški so posledica dejstva, da so v kazenskih datotekah v precejšnjem številu primerov podatki, ki so jih posredovali različni organi. Okvirni sklep bi z omejenim področjem uporabe varstvo nudil le delom takšnih sestavljenih datotek, in sicer delom, ki vsebujejo podatke, ki so jih posredovali organi drugih držav članic, drugi deli pa takšnega varstva ne bi bili deležni. Drugič, oškodovana bi bila pravna varnost posameznikov, saj okvirni sklep v primeru bolj omejenega področja uporabe ne bi zajemal podatkov, ki so jih posredovale tretje države, a se med državami članicami niso izmenjali. Samoumevno je, da bi obdelava teh podatkov predstavljala posebna tveganja za posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, če, denimo, ne bi bilo zakonske obveznosti za pregled točnosti teh podatkov. Kot dober zgled navedimo uporabo seznamov tretjih držav, za katere velja prepoved letenja, za namene kazenskega pregona v posamezni državi članici.

| 14. | EDPS znova poudarja, da je na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja potrebna visoka raven varstva podatkov, saj gre za področje, na katerem obdelava osebnih podatkov že po svoji naravi predstavlja posebna tveganja za državljana, kakor to med drugim priznava člen 30(1)(b) Pogodbe EU. Poleg tega bi velike razlike med varstvom podatkov v prvem in tretjem stebru vplivale tako na pravico državljanov do varstva osebnih podatkov kot tudi na učinkovitost kazenskega pregona in vzajemno zaupanje med državami članicami. |
| --- | --- |

14.

EDPS znova poudarja, da je na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja potrebna visoka raven varstva podatkov, saj gre za področje, na katerem obdelava osebnih podatkov že po svoji naravi predstavlja posebna tveganja za državljana, kakor to med drugim priznava člen 30(1)(b) Pogodbe EU. Poleg tega bi velike razlike med varstvom podatkov v prvem in tretjem stebru vplivale tako na pravico državljanov do varstva osebnih podatkov kot tudi na učinkovitost kazenskega pregona in vzajemno zaupanje med državami članicami.

| 15. | Predlog uresničuje oba cilja. Državljanom naj bi zagotovil jamstva zoper neprimerno uporabo njihovih osebnih podatkov. Prizadetemu državljanu ni pomembno, ali se podatki, ki se nanj nanašajo, obdelujejo v okviru izmenjave med državami članicami ali zgolj na nacionalni ravni. Predlog naj bi poleg tega prispeval k vzajemnemu zaupanju med državami članicami, saj je to pogoj za uspešno izmenjavo informacij. Če se bodo pri obdelavi podatkov uporabljali skupni standardi, bo to omogočilo lažje sprejemanje podatkov, izmenjanih med državami članicami. |
| --- | --- |

15.

Predlog uresničuje oba cilja. Državljanom naj bi zagotovil jamstva zoper neprimerno uporabo njihovih osebnih podatkov. Prizadetemu državljanu ni pomembno, ali se podatki, ki se nanj nanašajo, obdelujejo v okviru izmenjave med državami članicami ali zgolj na nacionalni ravni. Predlog naj bi poleg tega prispeval k vzajemnemu zaupanju med državami članicami, saj je to pogoj za uspešno izmenjavo informacij. Če se bodo pri obdelavi podatkov uporabljali skupni standardi, bo to omogočilo lažje sprejemanje podatkov, izmenjanih med državami članicami.

| 16. | EDPS opozarja, da omejitev področja uporabe okvirnega sklepa na podatke, ki se izmenjujejo, ne bi v celoti zagotovila vzpostavitve zaupanja med organi držav članic. Omejeno besedilo državljana tudi ne ščiti ustrezno. V takšnih okoliščinah okvirni sklep državljanom ne bi več zagotavljal ustreznega jamstva zoper morebitno zlorabo njihovih podatkov s strani javnih organov. Po mnenju EDPS je tovrstni varnostni element zakonodaje bistven, saj bi zagotovil vsaj to, da bi Evropska unija v skladu s členom 6 Pogodbe EU spoštovala temeljne pravice. |
| --- | --- |

16.

EDPS opozarja, da omejitev področja uporabe okvirnega sklepa na podatke, ki se izmenjujejo, ne bi v celoti zagotovila vzpostavitve zaupanja med organi držav članic. Omejeno besedilo državljana tudi ne ščiti ustrezno. V takšnih okoliščinah okvirni sklep državljanom ne bi več zagotavljal ustreznega jamstva zoper morebitno zlorabo njihovih podatkov s strani javnih organov. Po mnenju EDPS je tovrstni varnostni element zakonodaje bistven, saj bi zagotovil vsaj to, da bi Evropska unija v skladu s členom 6 Pogodbe EU spoštovala temeljne pravice.

| 17. | Nazadnje govori v prid okvirnemu sklepu, ki bi se uporabljal za vso obdelavo, tudi strateški argument. Kot se je izkazalo v nedavnih pogajanjih z Združenimi državami Amerike za nov sporazum o obdelavi in prenosu podatkov letalskih potnikov (6), bi trdna zakonodaja EU, ki bi državljane ščitila v vseh notranjih situacijah EU, okrepila tudi položaj EU v pogajanjih s tretjimi državami. Če takšne trdne zakonodaje ne bi bilo, bi bilo precej težko vztrajati na pogojevanju prenosa osebnih podatkov z ustrezno ravnjo varstva v tretjih državah. |
| --- | --- |

17.

Nazadnje govori v prid okvirnemu sklepu, ki bi se uporabljal za vso obdelavo, tudi strateški argument. Kot se je izkazalo v nedavnih pogajanjih z Združenimi državami Amerike za nov sporazum o obdelavi in prenosu podatkov letalskih potnikov (6), bi trdna zakonodaja EU, ki bi državljane ščitila v vseh notranjih situacijah EU, okrepila tudi položaj EU v pogajanjih s tretjimi državami. Če takšne trdne zakonodaje ne bi bilo, bi bilo precej težko vztrajati na pogojevanju prenosa osebnih podatkov z ustrezno ravnjo varstva v tretjih državah.

Drugi pomisleki

| 18. | Poudarek na kakovosti podatkov. Člen 4 predloga Komisije ne zajema le glavnih načel glede kakovosti podatkov iz Direktive 95/46/ES, temveč določa tudi nekaj posebnih pravil. Vsebuje razlikovanje med različnimi vrstami posameznikov, na katere se podatki nanašajo (osumljenci, obsojene osebe, žrtve, priče itd.). Podatke, ki se nanašajo na te osebe, zlasti na osebe, ki niso osumljene, je treba obravnavati drugače, tj. z določenimi varovali. Predlog poleg tega vsebuje obveznosti držav članic, da podatke ločijo glede na stopnjo točnosti in zanesljivosti. Gre za pomembno določbo, saj organi kazenskega pregona uporabljajo tudi negotove podatke, ki ne temeljijo nujno na dejstvih, temveč na predpostavkah. Za EDPS predstavljajo omenjene določbe nujna varovala, ki se ne bi smela črtati iz predloga niti postati neobvezna. |
| --- | --- |

18.

Poudarek na kakovosti podatkov. Člen 4 predloga Komisije ne zajema le glavnih načel glede kakovosti podatkov iz Direktive 95/46/ES, temveč določa tudi nekaj posebnih pravil. Vsebuje razlikovanje med različnimi vrstami posameznikov, na katere se podatki nanašajo (osumljenci, obsojene osebe, žrtve, priče itd.). Podatke, ki se nanašajo na te osebe, zlasti na osebe, ki niso osumljene, je treba obravnavati drugače, tj. z določenimi varovali. Predlog poleg tega vsebuje obveznosti držav članic, da podatke ločijo glede na stopnjo točnosti in zanesljivosti. Gre za pomembno določbo, saj organi kazenskega pregona uporabljajo tudi negotove podatke, ki ne temeljijo nujno na dejstvih, temveč na predpostavkah. Za EDPS predstavljajo omenjene določbe nujna varovala, ki se ne bi smela črtati iz predloga niti postati neobvezna.

| 19. | Obdelava podatkov in omejitev namena. EDPS je v mnenju iz decembra 2005 razčlenil potrebo po boljših pravnih določbah o nadaljnji uporabi podatkov, ki jih je določen organ zbral s posebnim namenom. Trenutno se pomisleki EDPS glede člena 5 nanašajo predvsem na njegovo stališče, v skladu s katerim je po eni strani treba dovoliti (nadaljnjo) obdelavo podatkov za širši namen, po drugi strani pa je treba zakonsko določiti natančne pogoje za to obdelavo, da se zaščiti posameznik, na katerega se podatki nanašajo. EDPS opozarja pred rešitvami, ki vprašanje v celoti prepuščajo diskreciji nacionalne zakonodaje, ali tistimi, ki ne omejujejo pogojev nadaljnje obdelave v skladu z Direktivo 95/46/ES in Konvencijo Sveta Evrope št. 108 (7). Obdelavo posebnih vrst podatkov obravnavata Direktiva 95/46/ES in Konvencija št. 108, ki uvajata splošno prepoved z izjemami (8). EDPS skrbi, da se bo splošna prepoved v okvirnem sklepu črtala, s tem pa bi izjema postala pravilo. Takšna rešitev ne bi bila v skladu niti z Direktivo 95/46/ES niti s Konvencijo št. 108. |
| --- | --- |

19.

Obdelava podatkov in omejitev namena. EDPS je v mnenju iz decembra 2005 razčlenil potrebo po boljših pravnih določbah o nadaljnji uporabi podatkov, ki jih je določen organ zbral s posebnim namenom. Trenutno se pomisleki EDPS glede člena 5 nanašajo predvsem na njegovo stališče, v skladu s katerim je po eni strani treba dovoliti (nadaljnjo) obdelavo podatkov za širši namen, po drugi strani pa je treba zakonsko določiti natančne pogoje za to obdelavo, da se zaščiti posameznik, na katerega se podatki nanašajo. EDPS opozarja pred rešitvami, ki vprašanje v celoti prepuščajo diskreciji nacionalne zakonodaje, ali tistimi, ki ne omejujejo pogojev nadaljnje obdelave v skladu z Direktivo 95/46/ES in Konvencijo Sveta Evrope št. 108 (7). Obdelavo posebnih vrst podatkov obravnavata Direktiva 95/46/ES in Konvencija št. 108, ki uvajata splošno prepoved z izjemami (8). EDPS skrbi, da se bo splošna prepoved v okvirnem sklepu črtala, s tem pa bi izjema postala pravilo. Takšna rešitev ne bi bila v skladu niti z Direktivo 95/46/ES niti s Konvencijo št. 108.

| 20. | Izmenjava podatkov z drugimi organi in zasebnimi strankami. Predlog Komisije zajema omejitve in posebna varovala za izmenjavo informacij z drugimi organi, kot so policijski in pravosodni organi, zasebne stranke in organi tretjih držav. EDPS poudarja pomen takšnih posebnih določb iz naslednjih razlogov. Prvič, izmenjava informacij s takimi „tretjimi strankami “predstavlja posebna tveganja (kršitve varnosti, nadaljnja obdelava za različne namene itd.). Drugič, udeležba tretjih strank v kazenskem pregonu in pri obdelavi informacij organov kazenskega pregona postaja vedno bolj običajna. Direktiva 2006/24/ES o hrambi podatkov (9), Sporazum z Združenimi državami Amerike o evidenci PNR in tako imenovana zadeva Swift (10) so nazorni zgledi. Tretjič, sodba v zadevi PNR, ki jo je Evropsko sodišče izreklo 30. maja 2006 (11), vzbuja resne pomisleke glede varstva osebnih podatkov, ki jih v komercialne namene zberejo zasebne stranke, pozneje pa se obdelajo za namene kazenskega pregona. |
| --- | --- |

20.

Izmenjava podatkov z drugimi organi in zasebnimi strankami. Predlog Komisije zajema omejitve in posebna varovala za izmenjavo informacij z drugimi organi, kot so policijski in pravosodni organi, zasebne stranke in organi tretjih držav. EDPS poudarja pomen takšnih posebnih določb iz naslednjih razlogov. Prvič, izmenjava informacij s takimi „tretjimi strankami “predstavlja posebna tveganja (kršitve varnosti, nadaljnja obdelava za različne namene itd.). Drugič, udeležba tretjih strank v kazenskem pregonu in pri obdelavi informacij organov kazenskega pregona postaja vedno bolj običajna. Direktiva 2006/24/ES o hrambi podatkov (9), Sporazum z Združenimi državami Amerike o evidenci PNR in tako imenovana zadeva Swift (10) so nazorni zgledi. Tretjič, sodba v zadevi PNR, ki jo je Evropsko sodišče izreklo 30. maja 2006 (11), vzbuja resne pomisleke glede varstva osebnih podatkov, ki jih v komercialne namene zberejo zasebne stranke, pozneje pa se obdelajo za namene kazenskega pregona.

| 21. | Kar zadeva prenos podatkov s strani javnih ali zasebnih strank ali njim samim znotraj EU, je pomembno, da predlog vprašanje obravnava natančno in ponudi rešitve, skladne z Direktivo 95/46/ES. Te rešitve morajo zagotoviti, da posledice stebrne strukture – zlasti negotovost glede ločevanja med obema stebroma pri izmenjavi osebnih podatkov med organi kazenskega pregona in drugimi strankami – ne bodo negativno vplivale na učinkovitost varstva. |
| --- | --- |

21.

Kar zadeva prenos podatkov s strani javnih ali zasebnih strank ali njim samim znotraj EU, je pomembno, da predlog vprašanje obravnava natančno in ponudi rešitve, skladne z Direktivo 95/46/ES. Te rešitve morajo zagotoviti, da posledice stebrne strukture – zlasti negotovost glede ločevanja med obema stebroma pri izmenjavi osebnih podatkov med organi kazenskega pregona in drugimi strankami – ne bodo negativno vplivale na učinkovitost varstva.

| 22. | Predlog Komisije v zvezi s prenosom podatkov tretjim državam in iz njih določa, da Komisija sprejme odločbo o ustreznosti. Če to za Svet ne bi bilo sprejemljivo, bi pomenilo, da posamezna država članica sama odloči o ustreznosti ali, kar bi bilo še slabše, podatke prenese, ne da bi preučila raven varstva v tretji državi. Če usklajenega sistema za izmenjavo osebnih podatkov s tretjimi državami ne bi bilo, bi:






  — | se lahko omajalo zaupanje med organi držav članic, saj bi bil lahko posamezen organ v manjši meri pripravljen deliti informacije z organom v drugi državi članici, če bi slednja to informacijo lahko delila z organi tretjih držav brez jasnih varoval; |
| --- | --- | --- |

22.

Predlog Komisije v zvezi s prenosom podatkov tretjim državam in iz njih določa, da Komisija sprejme odločbo o ustreznosti. Če to za Svet ne bi bilo sprejemljivo, bi pomenilo, da posamezna država članica sama odloči o ustreznosti ali, kar bi bilo še slabše, podatke prenese, ne da bi preučila raven varstva v tretji državi. Če usklajenega sistema za izmenjavo osebnih podatkov s tretjimi državami ne bi bilo, bi:

—

se lahko omajalo zaupanje med organi držav članic, saj bi bil lahko posamezen organ v manjši meri pripravljen deliti informacije z organom v drugi državi članici, če bi slednja to informacijo lahko delila z organi tretjih držav brez jasnih varoval;

| — | to lahko povzročilo izogibanje držav. Če organ države članice zaradi zaščite, ki jo nudi okvirni sklep, informacije ne bi mogel prejeti neposredno od druge države članice, bi za pomoč lahko zaprosil organ tretje države; |
| --- | --- |

—

to lahko povzročilo izogibanje držav. Če organ države članice zaradi zaščite, ki jo nudi okvirni sklep, informacije ne bi mogel prejeti neposredno od druge države članice, bi za pomoč lahko zaprosil organ tretje države;

| — | organi tretjih držav lahko izbirali med državami: ti organi bi za informacije lahko zaprosili državo članico, katere zakonske zahteve za prenos so najnižje. |
| --- | --- |

—

organi tretjih držav lahko izbirali med državami: ti organi bi za informacije lahko zaprosili državo članico, katere zakonske zahteve za prenos so najnižje.

EDPS meni, da je nujno vzpostaviti mehanizme za zagotavljanje skupnih standardov in usklajenih odločb o ustreznosti, in sicer tudi za to, da se doseže skladnost s Konvencijo Sveta Evrope št. 108 (zlasti z njenim členom 12) (12). Besedilo okvirnega sklepa bi moralo zagotoviti takšne mehanizme.

| 23. | EDPS ugotavlja, da več držav članic dvomi o pravni podlagi za vključitev določbe o izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami v primerih, ko teh podatki ne posreduje pristojni organ druge države članice oziroma jih ta ne da na voljo. Po mnenju EDPS ni razlogov za dvom o tej pravni podlagi. Iz zgledov, opisanih v mnenju iz decembra 2005, in na podlagi argumentov iz predhodnega odstavka je razvidna neposredna povezava med to izmenjavo s tretjimi državami ter policijskim in pravosodnim sodelovanjem v skladu s členom 29 Pogodbe EU. Določbo o izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami je treba obravnavati kot dodatno in nujno določbo za uresničitev ciljev iz člena 29 Pogodbe EU v povezavi s členom 6 Pogodbe EU, zlasti za tesnejše sodelovanje policijskih organov ob spoštovanju temeljnih pravic. |
| --- | --- |

23.

EDPS ugotavlja, da več držav članic dvomi o pravni podlagi za vključitev določbe o izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami v primerih, ko teh podatki ne posreduje pristojni organ druge države članice oziroma jih ta ne da na voljo. Po mnenju EDPS ni razlogov za dvom o tej pravni podlagi. Iz zgledov, opisanih v mnenju iz decembra 2005, in na podlagi argumentov iz predhodnega odstavka je razvidna neposredna povezava med to izmenjavo s tretjimi državami ter policijskim in pravosodnim sodelovanjem v skladu s členom 29 Pogodbe EU. Določbo o izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami je treba obravnavati kot dodatno in nujno določbo za uresničitev ciljev iz člena 29 Pogodbe EU v povezavi s členom 6 Pogodbe EU, zlasti za tesnejše sodelovanje policijskih organov ob spoštovanju temeljnih pravic.

| 24. | Pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo. Posameznik, na katerega se podatki nanašajo, ima pravico do obveščenosti o obdelavi osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo. Ta pravica je povezana z načelom poštene in zakonite obdelave osebnih podatkov, ki se samo po sebi spoštuje v okvirnem sklepu, ščiti pa ga tudi Konvencija Sveta Evrope št. 108, zlasti člena 5(a) in 8 Konvencije. Bistvena prvina te pravice je, da mora upravljavec podatkov informacije podati po uradni dolžnosti. Glede na to, da posameznik, na katerega se podatki nanašajo, običajno ne ve in ne more vedeti, da se obdelujejo podatki, ki se naj nanašajo, bi bilo v nasprotju s samo naravo te pravice zahtevati, da zahtevo poda posameznik, na katerega se podatki nanašajo. Seveda so pri tej pravici do obveščenosti dovoljene izjeme in razumljivo je, da imajo lahko te izjeme na področju kazenskega pregona pomembno vlogo, saj bi informacije o kazenskih preiskavah lahko škodile sami preiskavi. Vendar pa ne bi bila sprejemljiva niti združljiva s Konvencijo Sveta Evrope št. 108 nobena rešitev, ki bi pravico do obveščenosti pogojevala z zahtevo posameznika, na katerega se podatki nanašajo. |
| --- | --- |

24.

Pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo. Posameznik, na katerega se podatki nanašajo, ima pravico do obveščenosti o obdelavi osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo. Ta pravica je povezana z načelom poštene in zakonite obdelave osebnih podatkov, ki se samo po sebi spoštuje v okvirnem sklepu, ščiti pa ga tudi Konvencija Sveta Evrope št. 108, zlasti člena 5(a) in 8 Konvencije. Bistvena prvina te pravice je, da mora upravljavec podatkov informacije podati po uradni dolžnosti. Glede na to, da posameznik, na katerega se podatki nanašajo, običajno ne ve in ne more vedeti, da se obdelujejo podatki, ki se naj nanašajo, bi bilo v nasprotju s samo naravo te pravice zahtevati, da zahtevo poda posameznik, na katerega se podatki nanašajo. Seveda so pri tej pravici do obveščenosti dovoljene izjeme in razumljivo je, da imajo lahko te izjeme na področju kazenskega pregona pomembno vlogo, saj bi informacije o kazenskih preiskavah lahko škodile sami preiskavi. Vendar pa ne bi bila sprejemljiva niti združljiva s Konvencijo Sveta Evrope št. 108 nobena rešitev, ki bi pravico do obveščenosti pogojevala z zahtevo posameznika, na katerega se podatki nanašajo.

| 25. | EDPS poudarja, da bi moral položaj organov za varstvo podatkov ustrezati položaju, ki jim je bil dodeljen z Direktivo 95/46/ES. Ta položaj je še pomembnejši na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja. Da bi se s sodelovanjem med organi kazenskega pregona zagotovil učinkovit boj proti terorizmu in drugim težjim kaznivim dejanjem, je potrebno obdelovati pogosto občutljive osebne podatke in uveljavljati izjeme glede pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo (glej na primer prejšnjo točko o pravici do obveščenosti). |
| --- | --- |

25.

EDPS poudarja, da bi moral položaj organov za varstvo podatkov ustrezati položaju, ki jim je bil dodeljen z Direktivo 95/46/ES. Ta položaj je še pomembnejši na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja. Da bi se s sodelovanjem med organi kazenskega pregona zagotovil učinkovit boj proti terorizmu in drugim težjim kaznivim dejanjem, je potrebno obdelovati pogosto občutljive osebne podatke in uveljavljati izjeme glede pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo (glej na primer prejšnjo točko o pravici do obveščenosti).

| 26. | EDPS v prvi vrsti opozarja na potrebo po učinkovitem nadzoru in kontroli obdelave osebnih podatkov s strani organov v okviru področja uporabe tega okvirnega sklepa, zlasti kadar se med državami članicami izmenjajo osebni podatki s področja policijskega sodelovanja. Drugič, svetovalno vlogo organov bi bilo treba zagotoviti v okviru nacionalne zakonodaje in v okviru institucionalizirane mreže organov za varstvo podatkov, t. i. Delovne skupine organov (ki se v direktivi imenuje „Delovna skupina iz člena 29“). Potreben je vložek organov za varstvo podatkov, s katerim bi se tudi na praktični ravni izboljšala usklajenost varstva, ki ga nudi ta instrument, z varstvom na podlagi Direktive 95/46/ES, zagotovila bi se skladnost z zakonskimi obveznostmi in dosegla popolna usklajenost med državami članicami. |
| --- | --- |

26.

EDPS v prvi vrsti opozarja na potrebo po učinkovitem nadzoru in kontroli obdelave osebnih podatkov s strani organov v okviru področja uporabe tega okvirnega sklepa, zlasti kadar se med državami članicami izmenjajo osebni podatki s področja policijskega sodelovanja. Drugič, svetovalno vlogo organov bi bilo treba zagotoviti v okviru nacionalne zakonodaje in v okviru institucionalizirane mreže organov za varstvo podatkov, t. i. Delovne skupine organov (ki se v direktivi imenuje „Delovna skupina iz člena 29“). Potreben je vložek organov za varstvo podatkov, s katerim bi se tudi na praktični ravni izboljšala usklajenost varstva, ki ga nudi ta instrument, z varstvom na podlagi Direktive 95/46/ES, zagotovila bi se skladnost z zakonskimi obveznostmi in dosegla popolna usklajenost med državami članicami.

| 27. | Člen 24 predloga Komisije vsebuje podrobna pravila o varnosti, primerljiva s pravili iz Konvencije o Europolu. EDPS opozarja pred črtanjem teh pravil iz predloga. Usklajena raven varstva je pomembno orodje za krepitev zaupanja tako posameznika, na katerega se podatki nanašajo, kot tudi med organi držav članic. |
| --- | --- |

27.

Člen 24 predloga Komisije vsebuje podrobna pravila o varnosti, primerljiva s pravili iz Konvencije o Europolu. EDPS opozarja pred črtanjem teh pravil iz predloga. Usklajena raven varstva je pomembno orodje za krepitev zaupanja tako posameznika, na katerega se podatki nanašajo, kot tudi med organi držav članic.

| 28. | EDPS je v mnenju iz decembra 2005 priporočil vzpostavitev posebnih varoval za obdelavo nekaterih posebnih kategorij podatkov, kot so biometrični podatki in profili DNK. Uporaba teh kategorij podatkov je na področju kazenskega pregona vedno pogostejša, lahko pa pomeni posebna tveganja za posameznika, na katerega se podatki nanašajo. Potrebna so skupna pravila. EDPS obžaluje, da Svet tega priporočila ni upošteval oziroma se vsaj zdi tako. Komisijo in Svet poziva, naj v zvezi s tem vprašanjem sprejmeta predlog, ne glede na to, ali se bo nanašal na načelo dostopnosti ali ne. |
| --- | --- |

28.

EDPS je v mnenju iz decembra 2005 priporočil vzpostavitev posebnih varoval za obdelavo nekaterih posebnih kategorij podatkov, kot so biometrični podatki in profili DNK. Uporaba teh kategorij podatkov je na področju kazenskega pregona vedno pogostejša, lahko pa pomeni posebna tveganja za posameznika, na katerega se podatki nanašajo. Potrebna so skupna pravila. EDPS obžaluje, da Svet tega priporočila ni upošteval oziroma se vsaj zdi tako. Komisijo in Svet poziva, naj v zvezi s tem vprašanjem sprejmeta predlog, ne glede na to, ali se bo nanašal na načelo dostopnosti ali ne.

Zaključek

| 29. | EDPS priporoča, naj Svet pogajanjem nameni več časa in s tem omogoči rezultat, ki bo nudil zadostno varstvo. Priznava sicer, da je pomembno, da Svet okvirni sklep sprejme kot kratkoročni ukrep, opozarja pa, da se zaradi hitrega odločanja ne bi smeli znižati varstveni standardi. |
| --- | --- |

29.

EDPS priporoča, naj Svet pogajanjem nameni več časa in s tem omogoči rezultat, ki bo nudil zadostno varstvo. Priznava sicer, da je pomembno, da Svet okvirni sklep sprejme kot kratkoročni ukrep, opozarja pa, da se zaradi hitrega odločanja ne bi smeli znižati varstveni standardi.

| 30. | Bistveno je dosledno varovanje osebnih podatkov, ne glede na kraj in namen njihove obdelave ali osebo, ki jih obdeluje. EDPS poziva Svet, naj spoštuje raven varstva, ki ne sme biti nižja od ravni, ki jo zagotavlja Direktiva 95/46/ES, ali celo nižja od tiste v splošneje oblikovani Konvenciji Sveta Evrope št. 108, ki je za države članice zavezujoča. |
| --- | --- |

30.

Bistveno je dosledno varovanje osebnih podatkov, ne glede na kraj in namen njihove obdelave ali osebo, ki jih obdeluje. EDPS poziva Svet, naj spoštuje raven varstva, ki ne sme biti nižja od ravni, ki jo zagotavlja Direktiva 95/46/ES, ali celo nižja od tiste v splošneje oblikovani Konvenciji Sveta Evrope št. 108, ki je za države članice zavezujoča.

| 31. | Splošna pravila glede varstva podatkov ne bi smela biti omejena na čezmejne izmenjave med državami članicami, temveč bi se morala uporabljati za vse podatke s področja policijskega in pravosodnega sodelovanja. V tem mnenju so zajeti argumenti, iz katerih je razvidno, da je bolj omejeno področje uporabe neizvedljivo in bi, če bi se uvedlo, postalo še zahtevnejše in bi organom povzročilo dodatne stroške, poleg tega pa bi škodilo pravni varnosti posameznikov. |
| --- | --- |

31.

Splošna pravila glede varstva podatkov ne bi smela biti omejena na čezmejne izmenjave med državami članicami, temveč bi se morala uporabljati za vse podatke s področja policijskega in pravosodnega sodelovanja. V tem mnenju so zajeti argumenti, iz katerih je razvidno, da je bolj omejeno področje uporabe neizvedljivo in bi, če bi se uvedlo, postalo še zahtevnejše in bi organom povzročilo dodatne stroške, poleg tega pa bi škodilo pravni varnosti posameznikov.

| 32. | Drugi pomisleki EDPS so:






  — | Posebne določbe o kakovosti podatkov se iz predloga Komisije ne bi smele črtati niti postati neobvezne. |
| --- | --- | --- |

32.

Drugi pomisleki EDPS so:

—

Posebne določbe o kakovosti podatkov se iz predloga Komisije ne bi smele črtati niti postati neobvezne.

| — | Določbe o nadaljnji uporabi podatkov in o posebnih kategorijah podatkov bi morale biti skladne z Direktivo 95/46/ES in s Konvencijo Sveta Evrope št. 108. |
| --- | --- |

—

Določbe o nadaljnji uporabi podatkov in o posebnih kategorijah podatkov bi morale biti skladne z Direktivo 95/46/ES in s Konvencijo Sveta Evrope št. 108.

| — | Posebne določbe o izmenjavi podatkov z drugimi strankami, kot so organi kazenskega pregona v EU, se ne bi smele črtati iz predloga, prav tako se ne bi smelo omejiti njihovo področje uporabe. Kar zadeva izmenjavo podatkov s tretjimi državami, bi bilo treba vzpostaviti vsaj mehanizme za zagotavljanje skupnih standardov in usklajenih odločb o ustreznosti, in sicer tudi za to, da se doseže skladnost s Konvencijo Sveta Evrope št. 108. Besedilo okvirnega sklepa bi moralo zagotoviti takšne mehanizme. |
| --- | --- |

—

Posebne določbe o izmenjavi podatkov z drugimi strankami, kot so organi kazenskega pregona v EU, se ne bi smele črtati iz predloga, prav tako se ne bi smelo omejiti njihovo področje uporabe. Kar zadeva izmenjavo podatkov s tretjimi državami, bi bilo treba vzpostaviti vsaj mehanizme za zagotavljanje skupnih standardov in usklajenih odločb o ustreznosti, in sicer tudi za to, da se doseže skladnost s Konvencijo Sveta Evrope št. 108. Besedilo okvirnega sklepa bi moralo zagotoviti takšne mehanizme.

| — | Rešitve, ki bi pravico do obveščenosti pogojevale z zahtevo posameznika, na katerega se podatki nanašajo, niso sprejemljive niti združljive s Konvencijo Sveta Evrope št. 108. |
| --- | --- |

—

Rešitve, ki bi pravico do obveščenosti pogojevale z zahtevo posameznika, na katerega se podatki nanašajo, niso sprejemljive niti združljive s Konvencijo Sveta Evrope št. 108.

| — | Položaj organov za varstvo podatkov bi moral ustrezati položaju, ki jim je bil dodeljen z Direktivo 95/46/ES. |
| --- | --- |

—

Položaj organov za varstvo podatkov bi moral ustrezati položaju, ki jim je bil dodeljen z Direktivo 95/46/ES.

| — | Iz predloga se ne bi smela črtati podrobna pravila o varnosti, primerljiva s pravili iz Konvencije o Europolu. |
| --- | --- |

—

Iz predloga se ne bi smela črtati podrobna pravila o varnosti, primerljiva s pravili iz Konvencije o Europolu.

| — | Komisija in Svet bi morala sprejeti predlog o obdelavi posebnih kategorij podatkov, kot so biometrični podatki in profili DNK, ne glede na to, ali bi se predlog nanašal na načelo dostopnosti ali ne. |
| --- | --- |

—

Komisija in Svet bi morala sprejeti predlog o obdelavi posebnih kategorij podatkov, kot so biometrični podatki in profili DNK, ne glede na to, ali bi se predlog nanašal na načelo dostopnosti ali ne.

V Bruslju, 29. novembra 2006.

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 28, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  UL 2006, C 47, str. 27.

3

(4)  Konvencija Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov.

4

(5)  Uradno ni na voljo nobenih javnih dokumentov, EDPS pa ni neposredno vključen v delo Delovne skupine Sveta. Dokumenti, iz katerih je razvidno stanje posvetovanj v Svetu, so na voljo na spletni strani družbe Statewatch (www.statewatch.org).

5

(6)  Sporazum med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) s strani letalskih prevoznikov Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost, UL L 298, str. 29.

6

(7)  Glej: Člen 13 v povezavi s členom 6(1)(b) Direktive 95/46/ES in člen 9 v povezavi s členom 5(b) Konvencije št. 108.

7

(8)  Glej: člen 8 Direktive 95/46/ES in člen 6 Konvencije št. 108.

8

(9)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/24/ES z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES, UL L 105, str. 54.

9

(10)  Glej Mnenje 10/2006 z dne 22. novembra 2006 Delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29 o obdelavi osebnih podatkov s strani Združenja za svetovne finančne telekomunikacije med bankami (SWIFT – Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).

10

Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication

(11)  Sodba v zadevah C-317/04 in C-318/04.

11

(12)  Za podrobnosti glej člen 2 Dodatnega protokola (ki ga je ratificiralo več držav članic), ki je skladen s členoma 25 in 26 Direktive 95/46/ES.

12

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/15

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (COM(2006) 16 konč.)

(2007/C 91/03)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 41 Uredbe,

ob upoštevanju zaprosila za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki ga je 7. decembra 2006 prejel od Evropske komisije –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

Posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP)

| 1. | Komisija je v skladu s členom 28(2) Uredbe 45/2001/ES predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3) (v nadaljnjem besedilu „predlog“) poslala ENVP s prošnjo za njegovo mnenje. ENVP meni, da je treba to mnenje omeniti v preambuli te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Komisija je v skladu s členom 28(2) Uredbe 45/2001/ES predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3) (v nadaljnjem besedilu „predlog“) poslala ENVP s prošnjo za njegovo mnenje. ENVP meni, da je treba to mnenje omeniti v preambuli te uredbe.

| 2. | Pred uradnim zaprosilom za mnenje, ki ga je vložila Komisija, so potekali pogovori med sekretariatom ENVP in službami pristojnega generalnega direktorata Komisije (GD za zaposlovanje), in sicer v okviru priprave pregleda dejavnosti ENVP za leto 2007 (4). Ta predlog je v okviru področja delovanja GD za zaposlovanje eden izmed tistih, ki so za ENVP še posebej zanimivi. ENVP je z nekaj predhodnimi opombami glede tega predloga sodeloval tudi pri obravnavi v Evropskem parlamentu 23. novembra 2006. V zvezi s tem ENVP to posvetovanje pozitivno ocenjuje in pričakuje, da se bo v prihodnosti Komisija z njim pravočasno posvetovala tudi glede drugih predlogov, ki se nanašajo na varstvo osebnih podatkov v sektorjih socialne varnosti in zaposlovanja, zlasti tistih, navedenih v omenjenem pregledu dejavnosti. |
| --- | --- |

2.

Pred uradnim zaprosilom za mnenje, ki ga je vložila Komisija, so potekali pogovori med sekretariatom ENVP in službami pristojnega generalnega direktorata Komisije (GD za zaposlovanje), in sicer v okviru priprave pregleda dejavnosti ENVP za leto 2007 (4). Ta predlog je v okviru področja delovanja GD za zaposlovanje eden izmed tistih, ki so za ENVP še posebej zanimivi. ENVP je z nekaj predhodnimi opombami glede tega predloga sodeloval tudi pri obravnavi v Evropskem parlamentu 23. novembra 2006. V zvezi s tem ENVP to posvetovanje pozitivno ocenjuje in pričakuje, da se bo v prihodnosti Komisija z njim pravočasno posvetovala tudi glede drugih predlogov, ki se nanašajo na varstvo osebnih podatkov v sektorjih socialne varnosti in zaposlovanja, zlasti tistih, navedenih v omenjenem pregledu dejavnosti.

Ozadje predloga

| 3. | V predlogu so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti. Nova pravila za koordinacijo v omenjeni uredbi pa se lahko uporabljajo šele po sprejetju sedanjega predloga, ki določa ustrezne izvedbene ukrepe (5). Presoja predloga mora zato temeljiti na uredbi, ki je podlaga za predlog. V zvezi s tem je treba opozoriti tudi na to, da ENVP o Uredbi 883/2004 ni podal mnenja, saj je bil zadevni predlog Komisije sprejet 12. februarja 1999 (6), tj. preden je začela veljati Uredba 45/2001/ES. |
| --- | --- |

3.

V predlogu so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti. Nova pravila za koordinacijo v omenjeni uredbi pa se lahko uporabljajo šele po sprejetju sedanjega predloga, ki določa ustrezne izvedbene ukrepe (5). Presoja predloga mora zato temeljiti na uredbi, ki je podlaga za predlog. V zvezi s tem je treba opozoriti tudi na to, da ENVP o Uredbi 883/2004 ni podal mnenja, saj je bil zadevni predlog Komisije sprejet 12. februarja 1999 (6), tj. preden je začela veljati Uredba 45/2001/ES.

| 4. | Namen tega predloga je posodobiti in poenostaviti obstoječa pravila, in sicer zlasti s krepitvijo sodelovanja med nosilci socialne varnosti in z izboljšanjem metod izmenjave podatkov med njimi. |
| --- | --- |

4.

Namen tega predloga je posodobiti in poenostaviti obstoječa pravila, in sicer zlasti s krepitvijo sodelovanja med nosilci socialne varnosti in z izboljšanjem metod izmenjave podatkov med njimi.

| 5. | Področje uporabe predloga je široko, in sicer tako glede oseb, ki jih zadeva, ter območij, ki jih zajema. Po eni strani se nanaša na vse državljane EU, ki so zavarovani v okviru nacionalne zakonodaje (zato tudi na nezaposlene osebe), pod pogojem, da gre za čezmejno delovanje. Po drugi pa velja tudi za vrsto področij v okviru socialne varnosti: dajatve za bolezen, dajatve za materinstvo in enakovredne dajatve za očetovstvo, dajatve za invalidnost, dajatve za starost, dajatve za preživele osebe, dajatve za nesreče pri delu in poklicne bolezni, pomoči ob smrti, dajatve za brezposelnost, dajatve pred upokojitvijo (za predčasno upokojitev), družinske dajatve. |
| --- | --- |

5.

Področje uporabe predloga je široko, in sicer tako glede oseb, ki jih zadeva, ter območij, ki jih zajema. Po eni strani se nanaša na vse državljane EU, ki so zavarovani v okviru nacionalne zakonodaje (zato tudi na nezaposlene osebe), pod pogojem, da gre za čezmejno delovanje. Po drugi pa velja tudi za vrsto področij v okviru socialne varnosti: dajatve za bolezen, dajatve za materinstvo in enakovredne dajatve za očetovstvo, dajatve za invalidnost, dajatve za starost, dajatve za preživele osebe, dajatve za nesreče pri delu in poklicne bolezni, pomoči ob smrti, dajatve za brezposelnost, dajatve pred upokojitvijo (za predčasno upokojitev), družinske dajatve.

| 6. | ENVP ta predlog ocenjuje pozitivno, saj si prizadeva dati prednost prostemu pretoku državljanov ter izboljšati življenjski standard in pogoje zaposlitve za državljane EU, ki se gibljejo znotraj Unije. |
| --- | --- |

6.

ENVP ta predlog ocenjuje pozitivno, saj si prizadeva dati prednost prostemu pretoku državljanov ter izboljšati življenjski standard in pogoje zaposlitve za državljane EU, ki se gibljejo znotraj Unije.

| 7. | Velik del predloga predstavljajo določbe o izmenjavi osebnih podatkov med nacionalnimi upravami za socialno varnost. Sistemi socialne varnosti sploh ne bi mogli obstajati brez obdelave različnih vrst – mnogokrat občutljivih – osebnih podatkov. Nadalje je izmenjava osebnih podatkov, ki se nanašajo na socialno varnost, med različnimi državami članicami, naravna posledica obstoja Evropske unije, v kateri državljani vedno pogosteje uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja. |
| --- | --- |

7.

Velik del predloga predstavljajo določbe o izmenjavi osebnih podatkov med nacionalnimi upravami za socialno varnost. Sistemi socialne varnosti sploh ne bi mogli obstajati brez obdelave različnih vrst – mnogokrat občutljivih – osebnih podatkov. Nadalje je izmenjava osebnih podatkov, ki se nanašajo na socialno varnost, med različnimi državami članicami, naravna posledica obstoja Evropske unije, v kateri državljani vedno pogosteje uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja.

| 8. | Vendar je ključnega pomena tudi, da ta povečana izmenjava osebnih podatkov med nacionalnimi upravami držav članic zagotavlja eno od temeljnih pravic EU, saj omogoča boljše pogoje za prosto gibanje ljudi, hkrati pa tudi visoko raven varstva osebnih podatkov. ENVP v zvezi s tem z zadovoljstvom ugotavlja, da je tudi Evropski ekonomsko-socialni odbor v mnenju z dne 26. oktobra 2006 o predlogu poudaril, da je treba zagotoviti primerno varstvo osebnih podatkov, zlasti (ko gre za občutljive podatke) zaradi občutljive narave nekaterih podatkov. (7) |
| --- | --- |

8.

Vendar je ključnega pomena tudi, da ta povečana izmenjava osebnih podatkov med nacionalnimi upravami držav članic zagotavlja eno od temeljnih pravic EU, saj omogoča boljše pogoje za prosto gibanje ljudi, hkrati pa tudi visoko raven varstva osebnih podatkov. ENVP v zvezi s tem z zadovoljstvom ugotavlja, da je tudi Evropski ekonomsko-socialni odbor v mnenju z dne 26. oktobra 2006 o predlogu poudaril, da je treba zagotoviti primerno varstvo osebnih podatkov, zlasti (ko gre za občutljive podatke) zaradi občutljive narave nekaterih podatkov. (7)

Osrednji namen mnenja

| 9. | ENVP je bil zaprošen za mnenje o predlogu izvedbene uredbe. Kot pa je bilo že omenjeno, se izvedbena uredba ne more presojati ločeno od Uredbe (ES) št. 883/2004, ki določa osnovno načelo koordinacije sistemov socialne varnosti, tudi v povezavi z varstvom osebnih podatkov. ENVP bo zato v svojem mnenju upošteval okvir iz omenjene uredbe. S svojimi nasveti se bo kljub temu osredotočil na tista vprašanja, v zvezi s katerimi ima zakonodajalec, odgovoren za izvedbeno uredbo, še vedno nekaj manevrskega prostora. |
| --- | --- |

9.

ENVP je bil zaprošen za mnenje o predlogu izvedbene uredbe. Kot pa je bilo že omenjeno, se izvedbena uredba ne more presojati ločeno od Uredbe (ES) št. 883/2004, ki določa osnovno načelo koordinacije sistemov socialne varnosti, tudi v povezavi z varstvom osebnih podatkov. ENVP bo zato v svojem mnenju upošteval okvir iz omenjene uredbe. S svojimi nasveti se bo kljub temu osredotočil na tista vprašanja, v zvezi s katerimi ima zakonodajalec, odgovoren za izvedbeno uredbo, še vedno nekaj manevrskega prostora.

| 10. | ENVP poleg tega ugotavlja, da je predlog poleg širokega področja uporabe tudi izredno kompleksen, saj so v njem predpisane podrobne, včasih tehnične določbe o različnih okoliščinah, mehanizmih in omejitvah pri koordinaciji sistemov socialne varnosti. Pri analizi predloga ENVP zato ne bo obravnaval vsake posamezne določbe, pač pa bo pri tem zavzel horizontalni pristop in se osredotočil na načela varstva podatkov, ki so za omenjeni predlog posebej pomembna. |
| --- | --- |

10.

ENVP poleg tega ugotavlja, da je predlog poleg širokega področja uporabe tudi izredno kompleksen, saj so v njem predpisane podrobne, včasih tehnične določbe o različnih okoliščinah, mehanizmih in omejitvah pri koordinaciji sistemov socialne varnosti. Pri analizi predloga ENVP zato ne bo obravnaval vsake posamezne določbe, pač pa bo pri tem zavzel horizontalni pristop in se osredotočil na načela varstva podatkov, ki so za omenjeni predlog posebej pomembna.

| 11. | S takim pristopom si v tem mnenju želi zagotoviti usklajenost z zakonodajo o varstvu podatkov, hkrati pa tudi učinkovitost predlaganih ukrepov, in sicer tako, da predvideva vprašanja, ki se lahko pojavijo med izvajanjem v nacionalnih pravnih sistemih in ta vprašanja obravnava. ENVP bo v tem mnenju najprej opredelil ustrezni pravni okvir varstva podatkov, nato pa obravnaval uporabo ustreznih načel varstva podatkov v predlogu. V sklepih bo ENVP izpostavil glavne ugotovitve in priporočila. |
| --- | --- |

11.

S takim pristopom si v tem mnenju želi zagotoviti usklajenost z zakonodajo o varstvu podatkov, hkrati pa tudi učinkovitost predlaganih ukrepov, in sicer tako, da predvideva vprašanja, ki se lahko pojavijo med izvajanjem v nacionalnih pravnih sistemih in ta vprašanja obravnava. ENVP bo v tem mnenju najprej opredelil ustrezni pravni okvir varstva podatkov, nato pa obravnaval uporabo ustreznih načel varstva podatkov v predlogu. V sklepih bo ENVP izpostavil glavne ugotovitve in priporočila.

II.   USTREZNI PRAVNI OKVIR VARSTVA PODATKOV

| 12. | Osebne podatke zavarovanih oseb bodo v okviru tega predloga običajno obdelali pristojni nacionalni organi, zato bodo vključeni v področje uporabe nacionalne zakonodaje za izvajanje Direktive 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (pozneje „Direktiva“). V manj pogostih primerih, ko bodo za obdelavo osebnih podatkov zavarovanih oseb poskrbele institucije Skupnosti, bo zanje veljala Uredba (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8). Do tega bi denimo prišlo v primeru, ko gre za obdelavo osebnih podatkov osebja EU (9). Sedanji pravni okvir varstva podatkov tako določa enotno raven varstva v vsej EU. |
| --- | --- |

12.

Osebne podatke zavarovanih oseb bodo v okviru tega predloga običajno obdelali pristojni nacionalni organi, zato bodo vključeni v področje uporabe nacionalne zakonodaje za izvajanje Direktive 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (pozneje „Direktiva“). V manj pogostih primerih, ko bodo za obdelavo osebnih podatkov zavarovanih oseb poskrbele institucije Skupnosti, bo zanje veljala Uredba (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8). Do tega bi denimo prišlo v primeru, ko gre za obdelavo osebnih podatkov osebja EU (9). Sedanji pravni okvir varstva podatkov tako določa enotno raven varstva v vsej EU.

| 13. | Sedanji predlog temelji na omenjenem usklajenem okviru. Vendar pa zakonodaja za izvajanje Direktive ni povsem enotna v vseh državah, in med nekaterimi nacionalnimi zakoni o varstvu podatkov še vedno prihaja do razhajanj. Zato je izredno pomembno, da zakonodajalec omenjeno upošteva, saj bo tako zagotovljeno, da so predlagani ukrepi v celoti usklajeni s tem okvirom in da je z njimi mogoče preseči te morebitne razlike. |
| --- | --- |

13.

Sedanji predlog temelji na omenjenem usklajenem okviru. Vendar pa zakonodaja za izvajanje Direktive ni povsem enotna v vseh državah, in med nekaterimi nacionalnimi zakoni o varstvu podatkov še vedno prihaja do razhajanj. Zato je izredno pomembno, da zakonodajalec omenjeno upošteva, saj bo tako zagotovljeno, da so predlagani ukrepi v celoti usklajeni s tem okvirom in da je z njimi mogoče preseči te morebitne razlike.

| 14. | Poleg tega bo zaradi povečane čezmejne izmenjave podatkov potrebno boljše usklajevanje nacionalnih predpisov o varstvu osebnih podatkov. ENVP v zvezi s tem pozitivno ocenjuje člen 77 Uredbe (ES) št. 883/2004. V njem je izrecno navedeno, da se osebni podatki, obdelani na podlagi omenjene uredbe, pa tudi z njo povezana pravila za izvajanje, posredujejo v skladu z določbami Skupnosti o varstvu osebnih podatkov. |
| --- | --- |

14.

Poleg tega bo zaradi povečane čezmejne izmenjave podatkov potrebno boljše usklajevanje nacionalnih predpisov o varstvu osebnih podatkov. ENVP v zvezi s tem pozitivno ocenjuje člen 77 Uredbe (ES) št. 883/2004. V njem je izrecno navedeno, da se osebni podatki, obdelani na podlagi omenjene uredbe, pa tudi z njo povezana pravila za izvajanje, posredujejo v skladu z določbami Skupnosti o varstvu osebnih podatkov.

| 15. | V členu 77 Uredbe (ES) št. 883/2004 so predvidene tudi smernice glede veljavne nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov pri prenosih podatkov med pristojnimi organi različnih držav članic; za osebne podatke, ki jih ena država članica posreduje drugi, velja zakonodaja o varstvu podatkov tiste države članice, ki te podatke posreduje. Nasprotno pa za vse podatke, ki jih posreduje država članica prejemnica, pa tudi za shranjevanje, spreminjanje in uničevanje prejetih podatkov, velja zakonodaja o varstvu podatkov države članice prejemnice. Ta določba je v skladu z določbo o veljavni nacionalni zakonodaji iz člena 4 Direktive. |
| --- | --- |

15.

V členu 77 Uredbe (ES) št. 883/2004 so predvidene tudi smernice glede veljavne nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov pri prenosih podatkov med pristojnimi organi različnih držav članic; za osebne podatke, ki jih ena država članica posreduje drugi, velja zakonodaja o varstvu podatkov tiste države članice, ki te podatke posreduje. Nasprotno pa za vse podatke, ki jih posreduje država članica prejemnica, pa tudi za shranjevanje, spreminjanje in uničevanje prejetih podatkov, velja zakonodaja o varstvu podatkov države članice prejemnice. Ta določba je v skladu z določbo o veljavni nacionalni zakonodaji iz člena 4 Direktive.

| 16. | V predlogu je tako v uvodni izjavi (3) kot v členu 3(2) napotilo na določbe Skupnosti o varstvu osebnih podatkov. Medtem ko je v uvodni izjavi (3) na splošno opredeljeno, da morajo biti zadevne osebe deležne vseh jamstev, predvidenih v določbah Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, pa se člen 3(2) nanaša konkretno na uveljavljanje pravice dostopa do lastnih osebnih podatkov in njihovega popravka. |
| --- | --- |

16.

V predlogu je tako v uvodni izjavi (3) kot v členu 3(2) napotilo na določbe Skupnosti o varstvu osebnih podatkov. Medtem ko je v uvodni izjavi (3) na splošno opredeljeno, da morajo biti zadevne osebe deležne vseh jamstev, predvidenih v določbah Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, pa se člen 3(2) nanaša konkretno na uveljavljanje pravice dostopa do lastnih osebnih podatkov in njihovega popravka.

| 17. | ENVP soglaša, da je treba v pravnem aktu o izvajanju izboljšanih ureditev za obdelavo in prenos osebnih podatkov nedvoumno in izrecno opozoriti na veljavni okvir varstva podatkov. Zato priporoča, da se splošno napotilo na določbe Skupnosti o varstvu osebnih podatkov vključi ne le v uvodne izjave pač pa posebej tudi v normativni del predloga (na primer v člen 3). Ta splošna določba drugih, kot je tista iz člena 3(2), ne bi izključevala; omogočila bi lahko nadaljnjo obravnavo posebnih vprašanj, povezanih s konkretno uporabo načel varstva podatkov v okviru koordinacije sistemov socialne varnosti (glej tudi točke 36-38). |
| --- | --- |

17.

ENVP soglaša, da je treba v pravnem aktu o izvajanju izboljšanih ureditev za obdelavo in prenos osebnih podatkov nedvoumno in izrecno opozoriti na veljavni okvir varstva podatkov. Zato priporoča, da se splošno napotilo na določbe Skupnosti o varstvu osebnih podatkov vključi ne le v uvodne izjave pač pa posebej tudi v normativni del predloga (na primer v člen 3). Ta splošna določba drugih, kot je tista iz člena 3(2), ne bi izključevala; omogočila bi lahko nadaljnjo obravnavo posebnih vprašanj, povezanih s konkretno uporabo načel varstva podatkov v okviru koordinacije sistemov socialne varnosti (glej tudi točke 36-38).

III.   UPORABA USTREZNIH NAČEL VARSTVA PODATKOV

Omejitev namena

| 18. | Eno od temeljnih načel zakonodaje o varstvu podatkov je, da se ti obdelujejo le za namen, za katerega so bili zbrani oziroma za namen, ki je s tem namenom združljiv (člen 6(1)(b) Direktive). Predlog ne vključuje splošnih določb o omejitvi namena (10). Zato pa je splošni pristop predloga naslednji: osebni podatki, zbrani za enega izmed namenov na področju socialne varnosti (pokojnina, dajatve za invalidnost in brezposelnost itd.) se bodo obdelovali in organom drugih držav članic nadalje posredovali v obdelavo z istim namenom. Večji del postopkov obdelave, določenih v predlogu, bo tako zadeval osebne podatke, ki so v obdelavi za isti namen oziroma za namen, ki je z njim združljiv. Isto bo veljalo tudi za obdelavo osebnih podatkov v okviru pošiljanja podatkov, ki se nanašajo na izterjavo terjatev oziroma neupravičene dajatve (člen 73). |
| --- | --- |

18.

Eno od temeljnih načel zakonodaje o varstvu podatkov je, da se ti obdelujejo le za namen, za katerega so bili zbrani oziroma za namen, ki je s tem namenom združljiv (člen 6(1)(b) Direktive). Predlog ne vključuje splošnih določb o omejitvi namena (10). Zato pa je splošni pristop predloga naslednji: osebni podatki, zbrani za enega izmed namenov na področju socialne varnosti (pokojnina, dajatve za invalidnost in brezposelnost itd.) se bodo obdelovali in organom drugih držav članic nadalje posredovali v obdelavo z istim namenom. Večji del postopkov obdelave, določenih v predlogu, bo tako zadeval osebne podatke, ki so v obdelavi za isti namen oziroma za namen, ki je z njim združljiv. Isto bo veljalo tudi za obdelavo osebnih podatkov v okviru pošiljanja podatkov, ki se nanašajo na izterjavo terjatev oziroma neupravičene dajatve (člen 73).

| 19. | V drugačnih okoliščinah, na primer pri sodelovanju davčnih uprav (uvodna izjava (14), pa je mogoče tudi, da bi bilo treba podatke v zvezi s socialno varnostjo uporabiti za namene, ki se na socialno varnost ne nanašajo. V tem primeru bi bile lahko glede na člen 13 Direktive izjeme od načela omejitve namena utemeljene, in sicer v posebnih okoliščinah in pod pogojem, da so te izjeme nujne in temeljijo na zakonodajnih ukrepih posameznih držav ali Skupnosti. Zakonodajalec bi v zvezi s tem morda lahko preučil, ali naj v predlogu konkretno opredeli pogoje, pod katerimi se smejo podatki v zvezi s socialno varnostjo obdelovati za drugačen namen. |
| --- | --- |

19.

V drugačnih okoliščinah, na primer pri sodelovanju davčnih uprav (uvodna izjava (14), pa je mogoče tudi, da bi bilo treba podatke v zvezi s socialno varnostjo uporabiti za namene, ki se na socialno varnost ne nanašajo. V tem primeru bi bile lahko glede na člen 13 Direktive izjeme od načela omejitve namena utemeljene, in sicer v posebnih okoliščinah in pod pogojem, da so te izjeme nujne in temeljijo na zakonodajnih ukrepih posameznih držav ali Skupnosti. Zakonodajalec bi v zvezi s tem morda lahko preučil, ali naj v predlogu konkretno opredeli pogoje, pod katerimi se smejo podatki v zvezi s socialno varnostjo obdelovati za drugačen namen.

| 20. | ENVP glede na navedeno meni, da so temeljne določbe o varstvu podatkov v zvezi z omejitvijo namena v predlogu upoštevane. Poleg tega ugotavlja, da omenjena prepoved uporabe osebnih podatkov za namene, ki ne zadevajo socialne varnosti, izhaja iz veljavne zakonodaje o varstvu podatkov, ki dovoljuje izjeme od tega splošnega pravila le pod posebnimi, strogimi pogoji. |
| --- | --- |

20.

ENVP glede na navedeno meni, da so temeljne določbe o varstvu podatkov v zvezi z omejitvijo namena v predlogu upoštevane. Poleg tega ugotavlja, da omenjena prepoved uporabe osebnih podatkov za namene, ki ne zadevajo socialne varnosti, izhaja iz veljavne zakonodaje o varstvu podatkov, ki dovoljuje izjeme od tega splošnega pravila le pod posebnimi, strogimi pogoji.

Sorazmernost v zvezi z obdelanimi podatki, pristojnimi organi in obdobji hranjenja podatkov

| 21. | V skladu z načeli o varstvu podatkov so osebni podatki primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se zbirajo in/ali naprej obdelujejo (člen 6(1)(c) Direktive). V okviru sistemov socialne varnosti to pomeni, da se ne glede na okoliščine podatki posredujejo le v nujnem in ustreznem obsegu. |
| --- | --- |

21.

V skladu z načeli o varstvu podatkov so osebni podatki primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se zbirajo in/ali naprej obdelujejo (člen 6(1)(c) Direktive). V okviru sistemov socialne varnosti to pomeni, da se ne glede na okoliščine podatki posredujejo le v nujnem in ustreznem obsegu.

| 22. | To načelo je pravilno vključeno v člen 2(1) predloga, ki določa obveznost nosilcev držav članic, da si sporočijo vse podatke, potrebne za ugotovitev in določitev pravic in obveznosti zavarovanih oseb. ENVP v zvezi s tem poudarja, da se lahko presoja o obsegu potrebnih osebnih podatkov glede na vrsto dajatev nekoliko razlikuje. Osebni podatki, ki jih je treba sporočiti v zvezi z dajatvami za bolezen, bodo na primer drugačni od podatkov glede dajatev za starost. Podatki, ki jih posredujejo organi držav članic, bi morali ostati v okviru tistih, ki so v posameznem primeru za pravice in obveznosti zavarovanih oseb nujni. |
| --- | --- |

22.

To načelo je pravilno vključeno v člen 2(1) predloga, ki določa obveznost nosilcev držav članic, da si sporočijo vse podatke, potrebne za ugotovitev in določitev pravic in obveznosti zavarovanih oseb. ENVP v zvezi s tem poudarja, da se lahko presoja o obsegu potrebnih osebnih podatkov glede na vrsto dajatev nekoliko razlikuje. Osebni podatki, ki jih je treba sporočiti v zvezi z dajatvami za bolezen, bodo na primer drugačni od podatkov glede dajatev za starost. Podatki, ki jih posredujejo organi držav članic, bi morali ostati v okviru tistih, ki so v posameznem primeru za pravice in obveznosti zavarovanih oseb nujni.

| 23. | Načelo sorazmernosti bi moralo veljati tudi v zvezi s številom pristojnih organov, ki imajo dostop do podatkov, ter za načine in trajanje shranjevanja osebnih podatkov. Dostop do podatkov v zvezi s socialno varnostjo je dovoljen le ustreznim organom in nosilcem, shranjeni pa so v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, a le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se podatki obdelujejo (člen 6(1)(e) Direktive). |
| --- | --- |

23.

Načelo sorazmernosti bi moralo veljati tudi v zvezi s številom pristojnih organov, ki imajo dostop do podatkov, ter za načine in trajanje shranjevanja osebnih podatkov. Dostop do podatkov v zvezi s socialno varnostjo je dovoljen le ustreznim organom in nosilcem, shranjeni pa so v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, a le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se podatki obdelujejo (člen 6(1)(e) Direktive).

| 24. | V skladu s členom 83 predloga bo – glede na število organov in nosilcev, ki imajo dostop do osebnih podatkov zavarovanih oseb – vzpostavljena javna zbirka podatkov s seznami ustreznih organov v vsaki državi članici. Prav tako je treba opozoriti, da predlog prepušča državam članicam odločitev o tem, ali se osebni podatki posredujejo prek osrednje točke dostopa v določeni državi članici ali pa neposredno ustreznemu organu oziroma nosilcu (člen 2(3)). V vsaki državi članici pa je poleg tega lahko več imenovanih organov, od katerih lahko nekateri delujejo na regionalni ravni. |
| --- | --- |

24.

V skladu s členom 83 predloga bo – glede na število organov in nosilcev, ki imajo dostop do osebnih podatkov zavarovanih oseb – vzpostavljena javna zbirka podatkov s seznami ustreznih organov v vsaki državi članici. Prav tako je treba opozoriti, da predlog prepušča državam članicam odločitev o tem, ali se osebni podatki posredujejo prek osrednje točke dostopa v določeni državi članici ali pa neposredno ustreznemu organu oziroma nosilcu (člen 2(3)). V vsaki državi članici pa je poleg tega lahko več imenovanih organov, od katerih lahko nekateri delujejo na regionalni ravni.

| 25. | ENVP v zvezi z obdobjem hranjenja osebnih podatkov ugotavlja, da bi preizkus sorazmernosti na področju socialne varnosti lahko privedel do zelo različnih izidov, in sicer odvisno od posameznega področja socialne varnosti. Obdelava osebnih podatkov glede dajatev za bolezen bo na primer potrebna le krajši čas, za razliko od dajatev za starost, ki so verjetno predvidene za daljše obdobje. Obdobje hranjenja osebnih podatkov bo odvisno tudi od vrste organa, ki te podatke obdeluje. V primeru, da se osebni podatki posredujejo prek osrednjih točk dostopa, bi to denimo pomenilo, da bodo podatki izbrisani takoj, ko se posredujejo (bodo posredovani) dalje pristojnemu organu. Vsekakor mora biti jasno, da se osebni podatki, takoj ko niso več potrebni za namen, za katerega so bili zbrani ali obdelani, izbrišejo oziroma spremenijo v anonimne. |
| --- | --- |

25.

ENVP v zvezi z obdobjem hranjenja osebnih podatkov ugotavlja, da bi preizkus sorazmernosti na področju socialne varnosti lahko privedel do zelo različnih izidov, in sicer odvisno od posameznega področja socialne varnosti. Obdelava osebnih podatkov glede dajatev za bolezen bo na primer potrebna le krajši čas, za razliko od dajatev za starost, ki so verjetno predvidene za daljše obdobje. Obdobje hranjenja osebnih podatkov bo odvisno tudi od vrste organa, ki te podatke obdeluje. V primeru, da se osebni podatki posredujejo prek osrednjih točk dostopa, bi to denimo pomenilo, da bodo podatki izbrisani takoj, ko se posredujejo (bodo posredovani) dalje pristojnemu organu. Vsekakor mora biti jasno, da se osebni podatki, takoj ko niso več potrebni za namen, za katerega so bili zbrani ali obdelani, izbrišejo oziroma spremenijo v anonimne.

| 26. | ENVP glede na ugotovitve poudarja, da je v tako kompleksnem sistemu, v katerem osebni podatki med obdelavo in nadaljnjim posredovanjem potujejo po asimetričnem omrežju organov, posebno pozornost treba nameniti zagotavljanju sledečega: da osebne podatke obdelujejo pristojni organi, da ta obdelava poteka v sorazmernem časovnem obdobju ter da pri tem ne prihaja do podvajanja zbirk podatkov. ENVP meni, da bo s pomočjo zbirke podatkov, predvidene v členu 83, mogoče zagotoviti, da se nujni osebni podatki v vsakem konkretnem primeru posredujejo le ustreznim organom. Kljub temu bi sedanjemu predlogu lahko dodali še nadaljnja pojasnila o načinih posredovanja in hranjenja podatkov, tako kot je to Komisija storila že v drugih predlogih (11). ENVP v zvezi s tem meni, da z določeno uskladitvijo obdobij hranjenja podatkov ne bi le zaščitili pravico državljanov do varstva osebnih podatkov, temveč bi poskrbeli tudi za učinkovitejšo koordinacijo med nacionalnimi upravami različnih držav članic. |
| --- | --- |

26.

ENVP glede na ugotovitve poudarja, da je v tako kompleksnem sistemu, v katerem osebni podatki med obdelavo in nadaljnjim posredovanjem potujejo po asimetričnem omrežju organov, posebno pozornost treba nameniti zagotavljanju sledečega: da osebne podatke obdelujejo pristojni organi, da ta obdelava poteka v sorazmernem časovnem obdobju ter da pri tem ne prihaja do podvajanja zbirk podatkov. ENVP meni, da bo s pomočjo zbirke podatkov, predvidene v členu 83, mogoče zagotoviti, da se nujni osebni podatki v vsakem konkretnem primeru posredujejo le ustreznim organom. Kljub temu bi sedanjemu predlogu lahko dodali še nadaljnja pojasnila o načinih posredovanja in hranjenja podatkov, tako kot je to Komisija storila že v drugih predlogih (11). ENVP v zvezi s tem meni, da z določeno uskladitvijo obdobij hranjenja podatkov ne bi le zaščitili pravico državljanov do varstva osebnih podatkov, temveč bi poskrbeli tudi za učinkovitejšo koordinacijo med nacionalnimi upravami različnih držav članic.

Pravne podlage za obdelavo osebnih podatkov

| 27. | V predlogu je predstavljena vrsta mehanizmov, s pomočjo katerih se osebni podatki, ki se nanašajo na zavarovane osebe, prenašajo med pristojnimi organi različnih držav članic. To izmenjavo osebnih podatkov je mogoče razdeliti v dve široki kategoriji: izmenjava na podlagi zaprosila zadevne osebe in izmenjava po uradni dolžnosti, običajno med tretjimi osebami (pristojnimi organi, delodajalci) brez posebnega zaprosila zadevne osebe. Ustrezni organi bodo mnogokrat obdelovali in posredovali občutljive podatke, zlasti ko gre za podatke, ki se nanašajo na zdravstveno stanje. |
| --- | --- |

27.

V predlogu je predstavljena vrsta mehanizmov, s pomočjo katerih se osebni podatki, ki se nanašajo na zavarovane osebe, prenašajo med pristojnimi organi različnih držav članic. To izmenjavo osebnih podatkov je mogoče razdeliti v dve široki kategoriji: izmenjava na podlagi zaprosila zadevne osebe in izmenjava po uradni dolžnosti, običajno med tretjimi osebami (pristojnimi organi, delodajalci) brez posebnega zaprosila zadevne osebe. Ustrezni organi bodo mnogokrat obdelovali in posredovali občutljive podatke, zlasti ko gre za podatke, ki se nanašajo na zdravstveno stanje.

| 28. | Pri vseh teh postopkih obdelave osebnih podatkov je treba upoštevati zahteve za obdelavo osebnih podatkov iz Direktive: pristojni nacionalni organi in delodajalci lahko osebne podatke obdelujejo le na podlagi privolitve zadevne osebe ali če za to obstaja kakšna druga zakonita podlaga, kot je izpolnjevanje zakonske obveznosti ali izvajanje naloge, ki se opravlja v javnem interesu oziroma pri izvrševanju javne oblasti (člen 7(a), (c) in (e) Direktive). Za občutljive podatke, tj. osebne podatke, iz katerih so razvidni rasni ali etnični izvor, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, in podatke v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem (člen 8 Direktive), veljajo strožji pogoji. |
| --- | --- |

28.

Pri vseh teh postopkih obdelave osebnih podatkov je treba upoštevati zahteve za obdelavo osebnih podatkov iz Direktive: pristojni nacionalni organi in delodajalci lahko osebne podatke obdelujejo le na podlagi privolitve zadevne osebe ali če za to obstaja kakšna druga zakonita podlaga, kot je izpolnjevanje zakonske obveznosti ali izvajanje naloge, ki se opravlja v javnem interesu oziroma pri izvrševanju javne oblasti (člen 7(a), (c) in (e) Direktive). Za občutljive podatke, tj. osebne podatke, iz katerih so razvidni rasni ali etnični izvor, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, in podatke v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem (člen 8 Direktive), veljajo strožji pogoji.

| 29. | ENVP na podlagi teh ugotovitev poudarja, da je določbe predloga v smislu člena 7(c) Direktive mogoče razumeti kot zakonsko obveznost obdelave in posredovanja podatkov v zvezi s socialno varnostjo, kolikor je ta obveznost posebej opredeljena. V tistih primerih torej, ko je v predlogu jasno določeno, da je obdelava osebnih podatkov obvezna, bi lahko postopki obdelave, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi in delodajalci, temeljili na členu 7(c) Direktive. Nasprotno pa takrat, ko ta zakonska obveznost v predlogu ni neposredno določena, obdelava osebnih podatkov temelji na določeni nacionalni (neusklajeni) zakonski obveznosti ali pa zanjo obstaja druga pravna podlaga. |
| --- | --- |

29.

ENVP na podlagi teh ugotovitev poudarja, da je določbe predloga v smislu člena 7(c) Direktive mogoče razumeti kot zakonsko obveznost obdelave in posredovanja podatkov v zvezi s socialno varnostjo, kolikor je ta obveznost posebej opredeljena. V tistih primerih torej, ko je v predlogu jasno določeno, da je obdelava osebnih podatkov obvezna, bi lahko postopki obdelave, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi in delodajalci, temeljili na členu 7(c) Direktive. Nasprotno pa takrat, ko ta zakonska obveznost v predlogu ni neposredno določena, obdelava osebnih podatkov temelji na določeni nacionalni (neusklajeni) zakonski obveznosti ali pa zanjo obstaja druga pravna podlaga.

| 30. | V okviru člena 7(e) Direktive je obdelava osebnih podatkov dovoljena, če je potrebna za izvajanje naloge, ki se opravlja v javnem interesu ali pri izvrševanju javne oblasti, dodeljene upravljavcu ali tretji stranki, ki so ji posredovani podatki. Primer za to bi bila obdelava podatkov, ki jo ustrezni organ izvaja na podlagi svojih nalog ali javne oblasti, ki izhaja iz splošne pravne določbe – naj bo to nacionalna ali v okviru Skupnosti – in ne iz določene zakonske obveznosti. V skladu s členom 14(a) Direktive v takem primeru velja pravica do ugovora. |
| --- | --- |

30.

V okviru člena 7(e) Direktive je obdelava osebnih podatkov dovoljena, če je potrebna za izvajanje naloge, ki se opravlja v javnem interesu ali pri izvrševanju javne oblasti, dodeljene upravljavcu ali tretji stranki, ki so ji posredovani podatki. Primer za to bi bila obdelava podatkov, ki jo ustrezni organ izvaja na podlagi svojih nalog ali javne oblasti, ki izhaja iz splošne pravne določbe – naj bo to nacionalna ali v okviru Skupnosti – in ne iz določene zakonske obveznosti. V skladu s členom 14(a) Direktive v takem primeru velja pravica do ugovora.

| 31. | Področje uporabe privolitve kot pravne podlage v skladu s členom 7(a) Direktive je v zvezi z obdelavo osebnih podatkov s strani javnih organov ali v delovnih razmerjih bolj omejeno; privolitev je namreč glede na člen 2(h) Direktive mogoče razumeti kot prostovoljno le, če ima zadevna oseba na voljo tudi druge sprejemljive možnosti. |
| --- | --- |

31.

Področje uporabe privolitve kot pravne podlage v skladu s členom 7(a) Direktive je v zvezi z obdelavo osebnih podatkov s strani javnih organov ali v delovnih razmerjih bolj omejeno; privolitev je namreč glede na člen 2(h) Direktive mogoče razumeti kot prostovoljno le, če ima zadevna oseba na voljo tudi druge sprejemljive možnosti.

| 32. | V zvezi z obdelavo občutljivih podatkov (člen 8 Direktive) veljajo pomisleki, podobni tistim iz prejšnjih odstavkov. ENVP meni, da bi obveznosti, ki izhajajo iz delovnega prava (člen 8(2)(b) Direktive), dodatnih izjem (člen 8(4)) ali privolitve (člen 8(2)(a)) lahko predstavljale ustrezno pravno podlago za obdelavo občutljivih podatkov v zvezi s socialnim varstvom. V tem primeru bodo morda potrebni posebni zaščitni ukrepi, kot so ukrepi tehničnega ločevanja. |
| --- | --- |

32.

V zvezi z obdelavo občutljivih podatkov (člen 8 Direktive) veljajo pomisleki, podobni tistim iz prejšnjih odstavkov. ENVP meni, da bi obveznosti, ki izhajajo iz delovnega prava (člen 8(2)(b) Direktive), dodatnih izjem (člen 8(4)) ali privolitve (člen 8(2)(a)) lahko predstavljale ustrezno pravno podlago za obdelavo občutljivih podatkov v zvezi s socialnim varstvom. V tem primeru bodo morda potrebni posebni zaščitni ukrepi, kot so ukrepi tehničnega ločevanja.

| 33. | ENVP glede na navedene ugotovitve poudarja, da bo jasnejša opredelitev konkretnih zakonskih obveznosti pristojnih organov in delodajalcev glede obdelave osebnih podatkov pomenila lažje in učinkovitejše izvajanje teh obveznosti v državah članicah v zvezi z upoštevanjem nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov, ki izhaja iz Direktive. ENVP zato – ne da bi se spuščal v podrobnosti posameznih konkretnih mehanizmov, predvidenih v predlogu – zakonodajalcu EU priporoča, naj zagotovi, da bo vsak predlagani mehanizem za obdelavo in posredovanje osebnih podatkov temeljil na konkretni zakonski obveznosti, ki jo neposredno nalaga predlog, oziroma na kakšni drugi zakoniti podlagi za obdelavo v skladu s členoma 7 in 8 Direktive. |
| --- | --- |

33.

ENVP glede na navedene ugotovitve poudarja, da bo jasnejša opredelitev konkretnih zakonskih obveznosti pristojnih organov in delodajalcev glede obdelave osebnih podatkov pomenila lažje in učinkovitejše izvajanje teh obveznosti v državah članicah v zvezi z upoštevanjem nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov, ki izhaja iz Direktive. ENVP zato – ne da bi se spuščal v podrobnosti posameznih konkretnih mehanizmov, predvidenih v predlogu – zakonodajalcu EU priporoča, naj zagotovi, da bo vsak predlagani mehanizem za obdelavo in posredovanje osebnih podatkov temeljil na konkretni zakonski obveznosti, ki jo neposredno nalaga predlog, oziroma na kakšni drugi zakoniti podlagi za obdelavo v skladu s členoma 7 in 8 Direktive.

Obveščanje zavarovanih oseb

| 34. | Ustrezno obveščanje posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, o obdelavi njihovih osebnih podatkov ter njihovih pravicah je ključnega pomena, kot je to določeno v oddelku IV Direktive 95/46/ES. To je še posebej pomembno v primerih, ko osebne podatke obdeluje več organov v različnih državah članicah; posamezniki, na katere se podatki nanašajo, namreč lahko izgubijo pregled nad tem, kdo obdeluje njihove osebne podatke, za kakšne namene se obdelujejo in kako lahko uveljavijo svoje pravice. |
| --- | --- |

34.

Ustrezno obveščanje posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, o obdelavi njihovih osebnih podatkov ter njihovih pravicah je ključnega pomena, kot je to določeno v oddelku IV Direktive 95/46/ES. To je še posebej pomembno v primerih, ko osebne podatke obdeluje več organov v različnih državah članicah; posamezniki, na katere se podatki nanašajo, namreč lahko izgubijo pregled nad tem, kdo obdeluje njihove osebne podatke, za kakšne namene se obdelujejo in kako lahko uveljavijo svoje pravice.

| 35. | ENVP v zvezi s tem močno podpira proaktiven pristop: posameznikom, na katere se podatki nanašajo, zagotoviti izčrpne in pravočasne informacije, s čimer se razreši tako vprašanje uporabe zbranih podatkov kot vprašanje pravic omenjenih posameznikov. ENVP zato ne podpira le poziva Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (12) o večji ozaveščenosti vseh morebitnih uporabnikov Uredbe, temveč zakonodajalca tudi poziva, naj v predlogu izrecno navede, da je treba zadevnim osebam zagotoviti konkretne in ustrezne informacije v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov. To bi bilo mogoče storiti s spremembo člena 19 (Obveščanje zavarovanih oseb), saj bi s tem zavarovanim osebam zagotovili potrebne podatke. |
| --- | --- |

35.

ENVP v zvezi s tem močno podpira proaktiven pristop: posameznikom, na katere se podatki nanašajo, zagotoviti izčrpne in pravočasne informacije, s čimer se razreši tako vprašanje uporabe zbranih podatkov kot vprašanje pravic omenjenih posameznikov. ENVP zato ne podpira le poziva Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (12) o večji ozaveščenosti vseh morebitnih uporabnikov Uredbe, temveč zakonodajalca tudi poziva, naj v predlogu izrecno navede, da je treba zadevnim osebam zagotoviti konkretne in ustrezne informacije v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov. To bi bilo mogoče storiti s spremembo člena 19 (Obveščanje zavarovanih oseb), saj bi s tem zavarovanim osebam zagotovili potrebne podatke.

Pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo

| 36. | Pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, so še posebej pomembne v okviru sistemov socialne varnosti, saj zadevnim osebam omogočajo pregled nad svojimi (občutljivimi) podatki, zagotavljanje njihove točnosti in preverjanje navedb, na podlagi katerih se sprejemajo pomembne odločitve in dodeljujejo dajatve. Zlasti je to pomembno v okviru čezmejnega delovanja; možnosti za napake je tu namreč pri posredovanju osebnih podatkov več, saj je treba podatke prevesti. Vredno pa je omeniti tudi, da so podatki zaradi uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, točnejši; to pa koristi ne le zadevnim osebam pač pa tudi ustreznim organom, povezanim s socialno varnostjo. |
| --- | --- |

36.

Pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, so še posebej pomembne v okviru sistemov socialne varnosti, saj zadevnim osebam omogočajo pregled nad svojimi (občutljivimi) podatki, zagotavljanje njihove točnosti in preverjanje navedb, na podlagi katerih se sprejemajo pomembne odločitve in dodeljujejo dajatve. Zlasti je to pomembno v okviru čezmejnega delovanja; možnosti za napake je tu namreč pri posredovanju osebnih podatkov več, saj je treba podatke prevesti. Vredno pa je omeniti tudi, da so podatki zaradi uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, točnejši; to pa koristi ne le zadevnim osebam pač pa tudi ustreznim organom, povezanim s socialno varnostjo.

| 37. | ENVP zelo pozitivno ocenjuje člen 3(2) predloga, v katerem je navedeno, da države članice zadevnim osebam zagotavljajo pravico dostopa do osebnih podatkov in pravico do popravka teh podatkov, in sicer ob upoštevanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov. Kljub temu pa predlaga, da se omenjena določba dopolni s širšim napotilom na vse pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, tudi na pravico do ugovora (člen 14 Direktive 95/46/ES) ter zaščitne ukrepe glede avtomatiziranih posamičnih odločitev (člen 15 Direktive 95/46/ES). |
| --- | --- |

37.

ENVP zelo pozitivno ocenjuje člen 3(2) predloga, v katerem je navedeno, da države članice zadevnim osebam zagotavljajo pravico dostopa do osebnih podatkov in pravico do popravka teh podatkov, in sicer ob upoštevanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov. Kljub temu pa predlaga, da se omenjena določba dopolni s širšim napotilom na vse pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, tudi na pravico do ugovora (člen 14 Direktive 95/46/ES) ter zaščitne ukrepe glede avtomatiziranih posamičnih odločitev (člen 15 Direktive 95/46/ES).

| 38. | ENVP poleg tega priporoča, da se v predlogu ustrezno upošteva, da je treba v okviru čezmejnega delovanja omogočiti učinkovito izvajanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo. Zadevne osebe se bodo znašle v položaju, ko bodo morale svoje pravice glede osebnih podatkov uveljavljati pri različnih organih iz dveh ali več držav. Zato bi bilo zaželeno, da bi lahko v takih primerih pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, neposredno uveljavljal ustrezni organ, ki osebne podatke prejme iz drugih držav članic. To pomeni, da bi moral pristojni organ, ki je v neposrednem stiku z zavarovano osebo, delovati kot organ, kjer je ne le vse v zvezi z dajatvami za socialno varstvo/varnost temveč tudi vse v zvezi z osebnimi podatki, ki se obdelujejo v povezavi s temi dajatvami, mogoče opraviti na enem mestu (one-stop-shop). Zavarovana oseba bi tako lahko svoje pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo, uveljavljala prek navedenega pristojnega organa, in sicer ne glede na izvor podatkov. ENVP zakonodajalca zato poziva, naj preuči to možnost tudi na podlagi primerov iz drugih predlogov Komisije (13). |
| --- | --- |

38.

ENVP poleg tega priporoča, da se v predlogu ustrezno upošteva, da je treba v okviru čezmejnega delovanja omogočiti učinkovito izvajanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo. Zadevne osebe se bodo znašle v položaju, ko bodo morale svoje pravice glede osebnih podatkov uveljavljati pri različnih organih iz dveh ali več držav. Zato bi bilo zaželeno, da bi lahko v takih primerih pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, neposredno uveljavljal ustrezni organ, ki osebne podatke prejme iz drugih držav članic. To pomeni, da bi moral pristojni organ, ki je v neposrednem stiku z zavarovano osebo, delovati kot organ, kjer je ne le vse v zvezi z dajatvami za socialno varstvo/varnost temveč tudi vse v zvezi z osebnimi podatki, ki se obdelujejo v povezavi s temi dajatvami, mogoče opraviti na enem mestu (one-stop-shop). Zavarovana oseba bi tako lahko svoje pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo, uveljavljala prek navedenega pristojnega organa, in sicer ne glede na izvor podatkov. ENVP zakonodajalca zato poziva, naj preuči to možnost tudi na podlagi primerov iz drugih predlogov Komisije (13).

Varnostni ukrepi

| 39. | Varna obdelava podatkov je zaradi vedno bolj razširjene uporabe elektronskih orodij v javnih upravah različnih držav članic v predlogu še posebej pomembna. Poleg tega gre pri prenosu informacij v večini primerov za občutljive podatke, zato je tudi po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora toliko pomembneje „zagotoviti, da so ti podatki ustrezno zavarovani in da ne zaidejo v napačne roke“ (14). |
| --- | --- |

39.

Varna obdelava podatkov je zaradi vedno bolj razširjene uporabe elektronskih orodij v javnih upravah različnih držav članic v predlogu še posebej pomembna. Poleg tega gre pri prenosu informacij v večini primerov za občutljive podatke, zato je tudi po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora toliko pomembneje „zagotoviti, da so ti podatki ustrezno zavarovani in da ne zaidejo v napačne roke“ (14).

| 40. | ENVP zato v zvezi s tem pozitivno ocenjuje člen 4 predloga, v katerem je navedeno, da prenos podatkov med ustreznimi organi „poteka po elektronski poti v skupnem varovanem okviru, ki lahko zagotovi zaupnost in zaščito izmenjave podatkov“. Kljub temu pa poudarja, da bi moral ta „skupni varovani okvir“, ki naj bi ga opredelila Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti (15), ustrezno upoštevati priporočila programa IDABC (16) (Interoperable Delivery of European e-Government Services to public Administrations, Businesses and Citizens; interoperabilno zagotavljanje vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom) v zvezi z določbami Skupnosti o varstvu podatkov, zlasti tistih o varnosti obdelave (člen 17 Direktive). ENVP zato priporoča, da se v zadevne dejavnosti te upravne komisije vključijo tudi strokovnjaki za varstvo in varovanje podatkov. |
| --- | --- |

40.

ENVP zato v zvezi s tem pozitivno ocenjuje člen 4 predloga, v katerem je navedeno, da prenos podatkov med ustreznimi organi „poteka po elektronski poti v skupnem varovanem okviru, ki lahko zagotovi zaupnost in zaščito izmenjave podatkov“. Kljub temu pa poudarja, da bi moral ta „skupni varovani okvir“, ki naj bi ga opredelila Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti (15), ustrezno upoštevati priporočila programa IDABC (16) (Interoperable Delivery of European e-Government Services to public Administrations, Businesses and Citizens; interoperabilno zagotavljanje vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom) v zvezi z določbami Skupnosti o varstvu podatkov, zlasti tistih o varnosti obdelave (člen 17 Direktive). ENVP zato priporoča, da se v zadevne dejavnosti te upravne komisije vključijo tudi strokovnjaki za varstvo in varovanje podatkov.

IV.   SKLEPI IN PRIPOROČILA

| 41. | ENVP ta predlog ocenjuje pozitivno, saj naj bi spodbujal prosti pretok državljanov ter izboljšal življenjski standard in pogoje zaposlovanja za državljane EU, ki se gibljejo znotraj Unije. Koordinacije sistemov socialne varnosti si sploh ne bi bilo mogoče predstavljati brez obdelave in prenosa različnih vrst – mnogokrat občutljivih – osebnih podatkov. |
| --- | --- |

41.

ENVP ta predlog ocenjuje pozitivno, saj naj bi spodbujal prosti pretok državljanov ter izboljšal življenjski standard in pogoje zaposlovanja za državljane EU, ki se gibljejo znotraj Unije. Koordinacije sistemov socialne varnosti si sploh ne bi bilo mogoče predstavljati brez obdelave in prenosa različnih vrst – mnogokrat občutljivih – osebnih podatkov.

| 42. | Vendar je ključnega pomena tudi, da ta povečana izmenjava osebnih podatkov med nacionalnimi upravami držav članic zagotavlja eno od temeljnih pravic EU, saj omogoča boljše pogoje za prosto gibanje ljudi, hkrati pa tudi visoko raven varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

42.

Vendar je ključnega pomena tudi, da ta povečana izmenjava osebnih podatkov med nacionalnimi upravami držav članic zagotavlja eno od temeljnih pravic EU, saj omogoča boljše pogoje za prosto gibanje ljudi, hkrati pa tudi visoko raven varstva osebnih podatkov.

| 43. | Predlog bo temeljil na usklajenem okviru varstva podatkov, ki ga določajo določbe Skupnosti o varstvu osebnih podatkov oziroma predvsem Direktiva 95/46/ES in nacionalna izvedbena zakonodaja. ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je na uporabo navedenega okvira opozorjeno tako v osnovni Uredbi št. 883/2004 kot v predlogu. Ne glede na to pa bi bilo treba podrobneje obravnavati posebna vprašanja, povezana z uporabo načel varstva podatkov v okviru koordinacije sistemov socialne varnosti. |
| --- | --- |

43.

Predlog bo temeljil na usklajenem okviru varstva podatkov, ki ga določajo določbe Skupnosti o varstvu osebnih podatkov oziroma predvsem Direktiva 95/46/ES in nacionalna izvedbena zakonodaja. ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je na uporabo navedenega okvira opozorjeno tako v osnovni Uredbi št. 883/2004 kot v predlogu. Ne glede na to pa bi bilo treba podrobneje obravnavati posebna vprašanja, povezana z uporabo načel varstva podatkov v okviru koordinacije sistemov socialne varnosti.

| 44. | ENVP v zvezi z načelom o omejitvi namena meni, da so temeljne določbe o varstvu podatkov glede omejitve namena v predlogu upoštevane. Poleg tega ugotavlja, da omenjena prepoved uporabe osebnih podatkov za namene, ki ne zadevajo socialne varnosti, v predlogu ni izrecno določena, temveč izhaja iz veljavne zakonodaje o varstvu podatkov, ki dovoljuje izjeme od tega splošnega pravila le pod posebnimi, strogimi pogoji. Zakonodajalec bi v zvezi s tem morda lahko preučil, ali naj v predlogu konkretno opredeli pogoje, v skladu s katerimi se podatki v zvezi s socialno varnostjo lahko obdelujejo za drugačen namen. |
| --- | --- |

44.

ENVP v zvezi z načelom o omejitvi namena meni, da so temeljne določbe o varstvu podatkov glede omejitve namena v predlogu upoštevane. Poleg tega ugotavlja, da omenjena prepoved uporabe osebnih podatkov za namene, ki ne zadevajo socialne varnosti, v predlogu ni izrecno določena, temveč izhaja iz veljavne zakonodaje o varstvu podatkov, ki dovoljuje izjeme od tega splošnega pravila le pod posebnimi, strogimi pogoji. Zakonodajalec bi v zvezi s tem morda lahko preučil, ali naj v predlogu konkretno opredeli pogoje, v skladu s katerimi se podatki v zvezi s socialno varnostjo lahko obdelujejo za drugačen namen.

| 45. | ENVP glede sorazmernosti v zvezi z obdelanimi podatki, pristojnimi organi in obdobji hranjenja podatkov poudarja, da je v tako kompleksnem sistemu, v katerem osebni podatki med obdelavo in nadaljnjim posredovanjem potujejo po asimetričnem omrežju organov, posebno pozornost treba nameniti zagotavljanju sledečega: da osebne podatke obdelujejo pristojni organi, da ta obdelava poteka v sorazmernem časovnem obdobju ter da pri tem ne prihaja do podvajanja zbirk podatkov. Predlogu bi tako lahko dodali še nadaljnja pojasnila o načinih posredovanja in hranjenja podatkov. |
| --- | --- |

45.

ENVP glede sorazmernosti v zvezi z obdelanimi podatki, pristojnimi organi in obdobji hranjenja podatkov poudarja, da je v tako kompleksnem sistemu, v katerem osebni podatki med obdelavo in nadaljnjim posredovanjem potujejo po asimetričnem omrežju organov, posebno pozornost treba nameniti zagotavljanju sledečega: da osebne podatke obdelujejo pristojni organi, da ta obdelava poteka v sorazmernem časovnem obdobju ter da pri tem ne prihaja do podvajanja zbirk podatkov. Predlogu bi tako lahko dodali še nadaljnja pojasnila o načinih posredovanja in hranjenja podatkov.

| 46. | ENVP v zvezi s pravnimi podlagami za obdelavo osebnih podatkov – ne da bi se spuščal v podrobnosti posameznih konkretnih mehanizmov, predvidenih v predlogu – zakonodajalcu EU priporoča, naj zagotovi, da bo vsak predlagani mehanizem za obdelavo in posredovanje osebnih podatkov temeljil na konkretni zakonski obveznosti, ki jo neposredno nalaga predlog, oziroma na kakšni drugi zakoniti podlagi za obdelavo v skladu s členoma 7 in 8 Direktive. |
| --- | --- |

46.

ENVP v zvezi s pravnimi podlagami za obdelavo osebnih podatkov – ne da bi se spuščal v podrobnosti posameznih konkretnih mehanizmov, predvidenih v predlogu – zakonodajalcu EU priporoča, naj zagotovi, da bo vsak predlagani mehanizem za obdelavo in posredovanje osebnih podatkov temeljil na konkretni zakonski obveznosti, ki jo neposredno nalaga predlog, oziroma na kakšni drugi zakoniti podlagi za obdelavo v skladu s členoma 7 in 8 Direktive.

| 47. | V povezavi z obveščanjem zavarovanih oseb ENVP priporoča, naj v predlogu izrecno navede, da je treba zadevnim osebam zagotoviti konkretne in ustrezne informacije v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

47.

V povezavi z obveščanjem zavarovanih oseb ENVP priporoča, naj v predlogu izrecno navede, da je treba zadevnim osebam zagotoviti konkretne in ustrezne informacije v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov.

| 48. | ENVP glede pravic posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, zelo pozitivno ocenjuje člen 3(2) predloga in predlaga, da se omenjena določba dopolni s širšim napotilom na vse pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, tudi na pravico do ugovora in zaščitne ukrepe glede avtomatiziranih posamičnih odločitev. Zakonodajalca tudi poziva, naj v okviru čezmejnega delovanja omogoči učinkovito izvajanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, in sicer tako, da zagotovi, da bo pristojni organ, ki je v neposrednem stiku z zavarovano osebo, deloval kot organ, kjer je ne le vse v zvezi z dajatvami za socialno varstvo, temveč tudi vse v zvezi z osebnimi podatki, ki se obdelujejo v povezavi s temi dajatvami, mogoče opraviti na enem mestu (one-stop-shop). |
| --- | --- |

48.

ENVP glede pravic posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, zelo pozitivno ocenjuje člen 3(2) predloga in predlaga, da se omenjena določba dopolni s širšim napotilom na vse pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, tudi na pravico do ugovora in zaščitne ukrepe glede avtomatiziranih posamičnih odločitev. Zakonodajalca tudi poziva, naj v okviru čezmejnega delovanja omogoči učinkovito izvajanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, in sicer tako, da zagotovi, da bo pristojni organ, ki je v neposrednem stiku z zavarovano osebo, deloval kot organ, kjer je ne le vse v zvezi z dajatvami za socialno varstvo, temveč tudi vse v zvezi z osebnimi podatki, ki se obdelujejo v povezavi s temi dajatvami, mogoče opraviti na enem mestu (one-stop-shop).

| 49. | ENVP v zvezi z varnostnimi ukrepi priporoča, naj „skupni varovani okvir “za prenos podatkov, predviden v členu 4 predloga, primerno upošteva ustrezna priporočila o varstvu podatkov in varnosti obdelave. V zadevne dejavnosti pristojne Upravne komisije bi morali biti vključeni strokovnjaki za varstvo in varovanje podatkov. |
| --- | --- |

49.

ENVP v zvezi z varnostnimi ukrepi priporoča, naj „skupni varovani okvir “za prenos podatkov, predviden v členu 4 predloga, primerno upošteva ustrezna priporočila o varstvu podatkov in varnosti obdelave. V zadevne dejavnosti pristojne Upravne komisije bi morali biti vključeni strokovnjaki za varstvo in varovanje podatkov.

V Bruslju, 6. marca 2007.

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

3

(4)  Decembra vsako leto ENVP objavi pregled svojih prednostnih nalog na področju posvetovanja za prihodnje leto. Na tem seznamu so najpomembnejši predlogi Komisije, na katere naj bi se ENVP v določenih primerih tudi uradno odzval. Predlogi, ki naj bi predvidoma močno vplivali na varstvo podatkov, se obravnavajo kot prednostni. Pregled dejavnosti ENVP za leto 2007 je na voljo na spletni strani ENVP: www.edps.europa.eu

4

(5)  Pravila so trenutno določena v Uredbi Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti, UL L 149, 5.7.1971, str. 2, in v njeni izvedbeni uredbi, Uredbi Sveta (EGS) št. 574/72, UL L 74, 27.3.1972, str. 1.

5

(6)  UL C 38, 12.2.1999, str. 10.

6

(7)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2006 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti, UL C 324, 30.12.2006, str. 59.

7

(8)  Določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 odražajo tiste iz Direktive 95/46/ES, se bralcu v pomoč to mnenje sklicuje le na ustrezne člene zadnje, ne pa na podobne določbe prej omenjene Uredbe.

8

(9)  Člen 15 Uredbe (ES) št. 883/2004 in člen 18 sedanjega predloga denimo obravnavata primer prenosa osebnih podatkov, ki se nanašajo na pomožne uslužbence.

9

(10)  Evropski ekonomsko-socialni odbor je v svojem mnenju to vprašanje izpostavil, in obžaloval, da v predlogu ni določbe, „ki izrecno prepoveduje, da se podatki uporabijo v drugačne namene, kot je socialna varnost“, kot je tista iz člena 84(5)(b) Uredbe (EGS) št. 1408/71. Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, točka 4.10.2.

10

(11)  Nedaven primer takih določb je Komisijin predlog uredbe Sveta o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (COM(2005) 649 konč.). Zlasti člen 46 tega predloga določa obveznosti osrednjih nacionalnih organov, da podatek, ki so ga prejeli od organov drugih držav članic, izbrišejo, in sicer po tem, ko so ga posredovali pristojnemu nacionalnemu organu. V nadaljevanju pa je v odstavku 3 izrecno prepovedano, da bi se podatke, sporočene v skladu z Uredbo, hranilo dlje, kot je to potrebno zaradi posredovanja podatkov, in na splošno dlje od enega leta. Glej tudi mnenje ENVP o tem predlogu, UL C 242, 7.10.2006, točke 45-49.

11

(12)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, točka 1.11.

12

(13)  Eden takih nedavnih primerov je naveden v Komisijinem predlogu okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence, med državami članicami (COM(2005) 690 konč.) Posamezniku, na katerega se podatki nanašajo, je s členom 6 omenjenega predloga omogočeno, da svojo pravico dostopa do teh podatkov uveljavlja ne samo z vložitvijo zahtevka pri organu, ki podatke nadzoruje, temveč tudi prek organa države, v kateri prebiva. Nadaljnji primeri so na voljo tudi v okviru schengenskega informacijskega sistema.

13

(14)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, točka 4.10.

14

(15)  Določena s členom 71 Uredbe (ES) št. 883/2004. V členu 4 predloga je navedeno, da bo ta upravna komisija tista, ki bo določila format in način izmenjave podatkov.

15

(16)  http://ec.europa.eu/idabc/en/home

16

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/24

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4577 – Blackstone/Cardinal Health (PTS Division))

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 91/04)

Dne 3. aprila 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4577. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4577. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/24

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4594 – OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 91/05)

Dne 10. aprila 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4594. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4594. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/25

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. aprila 2007

(2007/C 91/06)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3649 |
| JPY | japonski jen | 161,95 |
| DKK | danska krona | 7,4511 |
| GBP | funt šterling | 0,68100 |
| SEK | švedska krona | 9,1746 |
| CHF | švicarski frank | 1,6416 |
| ISK | islandska krona | 87,34 |
| NOK | norveška krona | 8,1640 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5820 |
| CZK | češka krona | 28,106 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 246,30 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7000 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,7864 |
| RON | romunski leu | 3,3315 |
| SKK | slovaška krona | 33,655 |
| TRY | turška lira | 1,8168 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6405 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5298 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,6702 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8321 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0629 |
| KRW | južnokorejski won | 1 264,92 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,5817 |
| CNY | kitajski juan | 10,5317 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3745 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 396,02 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6686 |
| PHP | filipinski peso | 64,498 |
| RUB | ruski rubelj | 35,0650 |
| THB | tajski bat | 44,200 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3649

JPY

japonski jen

161,95

DKK

danska krona

7,4511

GBP

funt šterling

0,68100

SEK

švedska krona

9,1746

CHF

švicarski frank

1,6416

ISK

islandska krona

87,34

NOK

norveška krona

8,1640

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5820

CZK

češka krona

28,106

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

246,30

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7000

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,7864

RON

romunski leu

3,3315

SKK

slovaška krona

33,655

TRY

turška lira

1,8168

AUD

avstralski dolar

1,6405

CAD

kanadski dolar

1,5298

HKD

hongkonški dolar

10,6702

NZD

novozelandski dolar

1,8321

SGD

singapurski dolar

2,0629

KRW

južnokorejski won

1 264,92

ZAR

južnoafriški rand

9,5817

CNY

kitajski juan

10,5317

HRK

hrvaška kuna

7,3745

IDR

indonezijska rupija

12 396,02

MYR

malezijski ringit

4,6686

PHP

filipinski peso

64,498

RUB

ruski rubelj

35,0650

THB

tajski bat

44,200

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/26

---

DRŽAVNI PRAZNIKI V LETU 2007

(2007/C 91/07)

| BELGIQUE/BELGIË | 1.1, 9.4, 30.4, 1.5, 17.5, 18.5, 28.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 16.11, 24.12, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12 |
| --- | --- |
| БЪЛГАРИЯ | 1.1, 3.3, 9.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 24.12, 25.12, 26.12; 31.12 |
| ČESKÁ REPUBLIKA | 1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| DANMARK | 1.1, 5.4, 6.4, 9.4, 4.5, 17.5, 28.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12 |
| DEUTSCHLAND | 1.1, 6.4, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| EESTI | 1.1, 24.2, 6.4, 8.4, 1.5, 27.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| ÉIRE/IRELAND | 1.1, 17.3, 9.4, 7.5, 4.6, 6.8, 29.10, 25.12, 26.12 |
| ΕΛΛΑΔΑ | 1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| ESPAÑA | 1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 15.8, 12.10, 6.12, 8.12, 25.12 |
| FRANCE | 1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 17.5, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| ITALIA | 1.1, 6.1, 9.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS | 1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 1.4, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12 |
| LATVIJA | 1.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 4.5, 13.5, 27.5, 23.6, 24.6, 18.11, 25.12, 26.12, 31.12 |
| LIETUVA | 1.1, 16.2, 11.3, 8.4, 9.4, 1.5, 6.5, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| LUXEMBOURG | 1.1, 19.2, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 23.6, 15.8, 3.9, 1.11, 25.12, 26.12 |
| MAGYARORSZÁG | 1.1, 15.3, 9.4, 1.5, 28.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| MALTA | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 6.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| NEDERLAND | 1.1, 9.4, 30.4, 5.5, 17.5, 28.5, 25.12, 26.12 |
| ÖSTERREICH | 1.1, 6.1, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 7.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| POLSKA | 1.1, 8.4, 9.4, 1.5, 3.5, 27.5, 7.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| PORTUGAL | 1.1, 6.4, 25.4, 1.5, 7.6, 10.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| ROMÂNIA | 1.1, 2.1, 9.4, 1.5, 25.12, 26.12 |
| SLOVENIJA | 1.1, 2.1, 8.2, 8.4, 9.4, 27.4, 1.5, 2.5, 27.5, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| SLOVENSKO | 1.1, 6.1, 6.4, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 11.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| SUOMI/FINLAND | 1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 23.6, 3.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| SVERIGE | 1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 27.5, 6.6, 23.6, 3.11, 25.12, 26.12 |
| UNITED KINGDOM | Wales and England: 1.1, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 27.8, 25.12, 26.12
  Northern Ireland: 1.1, 19.3, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 12.7, 27.8, 25.12, 26.12
  Scotland: 1.1, 2.1, 6.4, 7.5, 28.5, 6.8, 25.12, 26.12 |

BELGIQUE/BELGIË

1.1, 9.4, 30.4, 1.5, 17.5, 18.5, 28.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 16.11, 24.12, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12

БЪЛГАРИЯ

1.1, 3.3, 9.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 24.12, 25.12, 26.12; 31.12

ČESKÁ REPUBLIKA

1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

DANMARK

1.1, 5.4, 6.4, 9.4, 4.5, 17.5, 28.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12

DEUTSCHLAND

1.1, 6.4, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

EESTI

1.1, 24.2, 6.4, 8.4, 1.5, 27.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

ÉIRE/IRELAND

1.1, 17.3, 9.4, 7.5, 4.6, 6.8, 29.10, 25.12, 26.12

ΕΛΛΑΔΑ

1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

ESPAÑA

1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 15.8, 12.10, 6.12, 8.12, 25.12

FRANCE

1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 17.5, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

ITALIA

1.1, 6.1, 9.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS

1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 1.4, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12

LATVIJA

1.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 4.5, 13.5, 27.5, 23.6, 24.6, 18.11, 25.12, 26.12, 31.12

LIETUVA

1.1, 16.2, 11.3, 8.4, 9.4, 1.5, 6.5, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

LUXEMBOURG

1.1, 19.2, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 23.6, 15.8, 3.9, 1.11, 25.12, 26.12

MAGYARORSZÁG

1.1, 15.3, 9.4, 1.5, 28.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

MALTA

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 6.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

NEDERLAND

1.1, 9.4, 30.4, 5.5, 17.5, 28.5, 25.12, 26.12

ÖSTERREICH

1.1, 6.1, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 7.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

POLSKA

1.1, 8.4, 9.4, 1.5, 3.5, 27.5, 7.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

PORTUGAL

1.1, 6.4, 25.4, 1.5, 7.6, 10.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

ROMÂNIA

1.1, 2.1, 9.4, 1.5, 25.12, 26.12

SLOVENIJA

1.1, 2.1, 8.2, 8.4, 9.4, 27.4, 1.5, 2.5, 27.5, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

SLOVENSKO

1.1, 6.1, 6.4, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 11.11, 24.12, 25.12, 26.12

SUOMI/FINLAND

1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 23.6, 3.11, 6.12, 25.12, 26.12

SVERIGE

1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 27.5, 6.6, 23.6, 3.11, 25.12, 26.12

UNITED KINGDOM

Wales and England: 1.1, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 27.8, 25.12, 26.12

Northern Ireland: 1.1, 19.3, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 12.7, 27.8, 25.12, 26.12

Scotland: 1.1, 2.1, 6.4, 7.5, 28.5, 6.8, 25.12, 26.12

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/27

---

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov

(2007/C 91/08)

Številka pomoči: XA 2/07

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Vse zvezne dežele Nemčije kot podeljevalke pomoči

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Načela spodbujanja ukrepov za izboljšanje genske kakovosti koristnih domačih živali

Pravna podlaga:

Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 20 milijonov EUR letno

Največja intenzivnost pomoči: Največ 60 % stroškov, nastalih zaradi ukrepov, opisanih v cilju pomoči. Poleg tega je višina dodatka omejena na naslednje najvišje zneske:

10,23 EUR na kravo na leto;

0,69 EUR na vsakega pitovnega prašiča, ki je bil do konca pitanja pod nadzorom in je bil prodan v vsakokratnem proračunskem letu;

2,76 EUR na vsako leglo prašičkov, ki je bilo v vsakokratnem proračunskem letu pod nadzorom;

0,28 EUR na mesec na vsako pitovno govedo, ki je do konca pitanja pod nadzorom;

0,61 EUR na vsako pitovno ovco, ki je bila do konca pitanja pod nadzorom in je bila prodana v vsakokratnem proračunskem letu

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: December 2010

Cilj pomoči: Zbiranje in analiza podatkov, da bi se ohranila in izboljšala genska kakovost koristnih domačih živali v okviru programov reje. Izvajalec storitve v ta namen opravlja teste, zbira podatke in jih analizira. Izvajalec storitve za svoje delo prejme plačilo v skladu s tržnimi cenami, sestavljeno iz pomoči in deleža, ki ga mora pokriti kmet. Stroški za rutinske preglede kakovosti mleka so izključeni iz subvencije

Ukrep je osnovan na podlagi člena 15 (pomoč za živinorejski sektor)

Zadevni gospodarski sektorji: Reja govedi, prašičev in ovac

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: Pomoč dodelijo pristojni deželni organi

Spletni naslov: www.bmelv.de > Landwirtschaft > Förderung > GAK

Drugi podatki: —

Številka XA: XA 8/07

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Pomoč dodeljujejo vse nemške dežele

Naziv sheme pomoči: Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

Pravna podlaga: Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

Načrtovani letni izdatki po shemi: Približno 1 milijarda EUR za vse ukrepe okvirnega načrta, ki je namenjena predvsem sofinanciranju nacionalnega okvirnega načrta na podlagi člena 15(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005

Največja intenzivnost pomoči:

| — | Naložbe v kmetijska gospodarstva (največ 40 % oz. največ 400 000 EUR v treh proračunskih letih) |
| --- | --- |

—

Naložbe v kmetijska gospodarstva (največ 40 % oz. največ 400 000 EUR v treh proračunskih letih)

| — | Spodbujanje svetovanja za posamezna gospodarstva v zvezi s sistemi upravljanja (največ 80 % oz. največ 2 000 EUR) |
| --- | --- |

—

Spodbujanje svetovanja za posamezna gospodarstva v zvezi s sistemi upravljanja (največ 80 % oz. največ 2 000 EUR)

| — | Arondacija (največ 90 %) |
| --- | --- |

—

Arondacija (največ 90 %)

| — | Stroški, povezani z ustanovitvijo organizacij proizvajalcev (največ 60 %, vendar skupaj ne več kot 400 000 EUR na organizacijo v petih letih) |
| --- | --- |

—

Stroški, povezani z ustanovitvijo organizacij proizvajalcev (največ 60 %, vendar skupaj ne več kot 400 000 EUR na organizacijo v petih letih)

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme:

Cilj pomoči:

| — | Naložbe v kmetijska gospodarstva (Program za subvencioniranje naložb v kmetijskem sektorju – Agrarinvestitionsförderungsprogramm (AFP))
  Kot podpora konkurenčnemu, trajnostnemu, živalim prijaznemu in večfunkcionalnemu kmetijstvu se lahko sofinancirajo naložbe v kmetijska gospodarstva za primarno proizvodnjo kmetijskih izdelkov. Upoštevati je treba tudi interese potrošnikov, razvoj podeželja in ohranitev biološke raznovrstnosti ter izboljšanje življenjskih, delovnih in proizvodnih pogojev
  Ukrep temelji na členu 4 (naložbe v kmetijska gospodarstva) |
| --- | --- |

—

Naložbe v kmetijska gospodarstva (Program za subvencioniranje naložb v kmetijskem sektorju – Agrarinvestitionsförderungsprogramm (AFP))

Kot podpora konkurenčnemu, trajnostnemu, živalim prijaznemu in večfunkcionalnemu kmetijstvu se lahko sofinancirajo naložbe v kmetijska gospodarstva za primarno proizvodnjo kmetijskih izdelkov. Upoštevati je treba tudi interese potrošnikov, razvoj podeželja in ohranitev biološke raznovrstnosti ter izboljšanje življenjskih, delovnih in proizvodnih pogojev

Ukrep temelji na členu 4 (naložbe v kmetijska gospodarstva)

| — | Spodbujanje svetovanja za posamezna gospodarstva v zvezi s sistemi upravljanja (AFP)
  Sofinancirano bo svetovanje za posamezna gospodarstva v zvezi z uporabo dokumentacijskih sistemov, ki presega redno svetovanje. Ukrep nudi kmetom podporo pri upoštevanju standardov za moderno in kakovostno kmetijstvo, zlasti zahtev na podlagi členov 4 in 6 ter prilog III in IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 (navzkrižna skladnost). Svetovalne storitve nudijo javne in zasebne svetovalne službe, ki so jih priznale zvezne dežele. Zapiski iz dokumentacijskih sistemov služijo kot osnova pri svetovanju posameznim gospodarstvom. Ukrep je praviloma na voljo vsem prejemnikom pomoči in se svetovalnim službam izplača kot subvencija
  Ukrep temelji na členu 15 (zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju) |
| --- | --- |

—

Spodbujanje svetovanja za posamezna gospodarstva v zvezi s sistemi upravljanja (AFP)

Sofinancirano bo svetovanje za posamezna gospodarstva v zvezi z uporabo dokumentacijskih sistemov, ki presega redno svetovanje. Ukrep nudi kmetom podporo pri upoštevanju standardov za moderno in kakovostno kmetijstvo, zlasti zahtev na podlagi členov 4 in 6 ter prilog III in IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 (navzkrižna skladnost). Svetovalne storitve nudijo javne in zasebne svetovalne službe, ki so jih priznale zvezne dežele. Zapiski iz dokumentacijskih sistemov služijo kot osnova pri svetovanju posameznim gospodarstvom. Ukrep je praviloma na voljo vsem prejemnikom pomoči in se svetovalnim službam izplača kot subvencija

Ukrep temelji na členu 15 (zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju)

| — | Arondacija (temeljna načela za spodbujanje povezanega razvoja podeželja – spodbujanje preureditev podeželskih kmetijskih gospodarstev)
  Namen sofinanciranja je preureditev kmetijskih gospodarstev in urejanje prostora na podeželju z namenom izboljšanja kmetijske strukture v postopkih na podlagi Zakona o arondaciji in Zakona o prilagajanju kmetijstva, vključno z ukrepi za varovanje trajnostnega in zmogljivega naravnega ravnovesja ter projekti prostovoljne izmenjave. Upravičeni so stroški, ki nastanejo v zvezi s tem
  Ukrep temelji na členu 13 (pomoč za arondacijo) |
| --- | --- |

—

Arondacija (temeljna načela za spodbujanje povezanega razvoja podeželja – spodbujanje preureditev podeželskih kmetijskih gospodarstev)

Namen sofinanciranja je preureditev kmetijskih gospodarstev in urejanje prostora na podeželju z namenom izboljšanja kmetijske strukture v postopkih na podlagi Zakona o arondaciji in Zakona o prilagajanju kmetijstva, vključno z ukrepi za varovanje trajnostnega in zmogljivega naravnega ravnovesja ter projekti prostovoljne izmenjave. Upravičeni so stroški, ki nastanejo v zvezi s tem

Ukrep temelji na členu 13 (pomoč za arondacijo)

| — | Stroški v zvezi z ustanovitvijo organizacij proizvajalcev (temeljna načela za spodbujanje boljše tržne strukture (organizacije proizvajalcev))
  Cilj sofinanciranja je spodbujanje ustanavljanja in delovanja organizacij proizvajalcev ter konkurenčnosti podjetij, ki se ukvarjajo s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov, s čimer bi zagotovili njihovo prodajo ali prispevali k ustvarjanju dobička na ravni proizvajalcev
  Sofinanciranje pripomore k prilagajanju proizvodnje, predelave in trženja kmetijskih proizvodov, kar zadeva vrsto, količino in kakovost ponudbe, na zahteve na trgu
  Spodbujanje organizacij temelji na členu 9 (Pomoč za skupine proizvajalcev) |
| --- | --- |

—

Stroški v zvezi z ustanovitvijo organizacij proizvajalcev (temeljna načela za spodbujanje boljše tržne strukture (organizacije proizvajalcev))

Cilj sofinanciranja je spodbujanje ustanavljanja in delovanja organizacij proizvajalcev ter konkurenčnosti podjetij, ki se ukvarjajo s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov, s čimer bi zagotovili njihovo prodajo ali prispevali k ustvarjanju dobička na ravni proizvajalcev

Sofinanciranje pripomore k prilagajanju proizvodnje, predelave in trženja kmetijskih proizvodov, kar zadeva vrsto, količino in kakovost ponudbe, na zahteve na trgu

Spodbujanje organizacij temelji na členu 9 (Pomoč za skupine proizvajalcev)

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: Pomoč dodelijo pristojni deželni organi

Spletni naslov: www.bmelv.de > Landwirtschaft > Förderung > GAK > Rahmenplan 2007

Grundsätze für die einzelbetriebliche Förderung landwirtschaftlicher Unternehmen

Grundsätze für die Förderung der integrierten ländlichen Entwicklung (Förderung der Neuordnung des ländlichen Grundbesitzes)

Grundsätze für die Förderung zur Marktstrukturverbesserung (Zusammenschlüsse)

http://www.bmelv.de/cln_044/nn_751002/DE/04-Landwirtschaft/Foerderung/GAK/Rahmenplan/Rahmenplan2007.html__nnn=true

Drugi podatki: —

Številka XA: XA 9/07

Država članica: Nizozemska

Regija: Provinca Noord-Brabant

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč:

Pravna podlaga: Volgens AWB (art. 4:23 lid 3 sub d) en provinciale ASV (art. 33) aangemerkt als incidentele subsidie

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 38 000 EUR v letu 2007

Največja intenzivnost pomoči: 40 %

Datum začetka izvajanja: Februar/marec 2007

Trajanje sheme ali individualne pomoči: December 2007

Cilj pomoči: Uvajanje nove generacije čistilcev zraka, ki močno zmanjšujejo emisije vonja, amoniaka in delcev, v letu 2007. Te čistilce se bo predstavljalo, testiralo in proučevalo tri leta. Pomoč je namenjena naložbam v okoljske ukrepe za izboljšanje kakovosti zraka, ki presegajo zakonske zahteve

Navedite, kateri izmed členov od 4 do 12 se uporablja in upravičene stroške, ki jih zajema/zajemajo program ali posamične pomoči: Členi 4(2)(B), 4(3)(D) in 4(4)(A)

Zadevni gospodarski sektorji: Živinorejski sektor, zlasti primarna prašičereja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincie Noord-Brabant |
| --- |
| Brabantlaan 1 |
| Postbus 90151 |
| 5200 MC 's-Hertogenbosch |
| Nederland |

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC 's-Hertogenbosch

Nederland

Spletni naslov pravne podlage: http://wettenbank.sdu.nl/wettenbank.sdu.nl/demo/awb_main.html

http://www.brabant.nl/Beleid/Regels%20en%20kaders/Algemene%20subsidieverordening.aspx?docindexid={6E5EE4A7-1D3F-480A-900D-975DD48879C6}

Drugi podatki: —

Številka XA: XA 11/07

Država članica: Nizozemska

Regija: Provinca Limburg

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Uredba o pomoči za razvoj podeželja v provinci Limburg)

Odstavek 1.1: Komasacija in arondacija na podlagi sporazuma za izboljšanje strukture v kmetijstvu (pravni stroški in stroški vpisa v zemljiško knjigo)

Odstavek 6.4: Spodbujanje izrabe tal, ki ne onesnažuje podtalnice (del stroškov komasacije; pravni stroški in stroški vpisa v zemljiško knjigo)

Pravna podlaga: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 10 000 000 EUR za obdobje 2007-2013

Največja intenzivnost pomoči: Največ 100 % pravnih stroškov in stroškov vpisa v zemljiško knjigo (stroški izmere in vpisa v zemljiško knjigo)

Datum začetka izvajanja: Pomoč se bo dodelila po tem, ko bo minister za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane v skladu s členom 11(3) Zakona o razvoju podeželja (Wet Inrichting Landelijk Gebied) potrdil Uredbo o pomoči za razvoj podeželja v provinci Limburg in ne pred objavo Uredbe o pomoči v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1857/2006 .

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Od 2007 do vključno 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Pomoč za arondacijo za kritje pravnih in administrativnih stroškov, v skladu s členom 13

Zadevni gospodarski sektorji: Pomoč je namenjena malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Spletni naslov: www.limburg.nl

Drugi podatki: —

Številka XA: XA 12/07

Država članica: Nizozemska

Regija: Provinca Limburg

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Uredba o pomoči za razvoj podeželja v provinci Limburg)

Odstavek 1.2: Načrtovane lokacije za intenzivno živinorejo

Odstavek 1.4: Združevanje kmetijskih gospodarstev z intenzivno živinorejo na trajnostnih lokacijah

Odstavek 1.5: Izboljšanje znanja in inovacij v kmetijstvu (Greenport)

Odstavek 1.9: Širitev kmetijskih gospodarstev, ki se ukvarjajo z mlekarstvom

Odstavek 6.1: Sanacija posušenih naravnih območij

Odstavek 6.4: Spodbujanje izrabe tal, ki ne onesnažuje podtalnice

Pravna podlaga: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju::

| — | Odstavek 1.2: 3 000 000 EUR za obdobje 2007-2013; |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.2: 3 000 000 EUR za obdobje 2007-2013;

| — | Odstavek 1.4: 60 000 EUR za obdobje 2007-2013; |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.4: 60 000 EUR za obdobje 2007-2013;

| — | Odstavek 1.5: 1 250 000 EUR za obdobje 2007-2013; |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.5: 1 250 000 EUR za obdobje 2007-2013;

| — | Odstavek 1.9: 4 500 000 EUR za obdobje 2007-2013; |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.9: 4 500 000 EUR za obdobje 2007-2013;

| — | Odstavek 6.1: 3 000 000 EUR za obdobje 2007-2013; |
| --- | --- |

—

Odstavek 6.1: 3 000 000 EUR za obdobje 2007-2013;

| — | Odstavek 6.4: 1 200 000 EUR za obdobje 2007-2013 |
| --- | --- |

—

Odstavek 6.4: 1 200 000 EUR za obdobje 2007-2013

(Zneski se navezujejo na oceno največjega deleža razpoložljivih sredstev, namenjenih kmetom. Na podlagi teh odstavkov se bo namreč dodeljevala tudi pomoč nepodjetnikom.)

Največja intenzivnost pomoči:

| — | Odstavek 1.2: največ 60 % upravičenih stroškov v višini največ 1,2 milijona EUR na načrtovano lokacijo, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c); |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.2: največ 60 % upravičenih stroškov v višini največ 1,2 milijona EUR na načrtovano lokacijo, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c);

| — | Odstavek 1.9: največ 60 % upravičenih stroškov, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c); |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.9: največ 60 % upravičenih stroškov, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c);

| — | Odstavek 6.1: največ 60 % upravičenih stroškov, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c); |
| --- | --- |

—

Odstavek 6.1: največ 60 % upravičenih stroškov, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c);

| — | Odstavek 1.4: največ 50 % upravičenih stroškov v višini največ 20 000 EUR na projekt, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c); |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.4: največ 50 % upravičenih stroškov v višini največ 20 000 EUR na projekt, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c);

| — | Odstavek 1.5: največ 50 % upravičenih stroškov v višini največ 1,25 milijona EUR, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c); |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.5: največ 50 % upravičenih stroškov v višini največ 1,25 milijona EUR, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c);

| — | Odstavek 6.4: največ 50 % upravičenih stroškov v višini največ 50 000 EUR na projekt, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c) |
| --- | --- |

—

Odstavek 6.4: največ 50 % upravičenih stroškov v višini največ 50 000 EUR na projekt, na podlagi členov 4(2)(e), 4(4)(a) in 4(4)(c)

(Samo za kmetovalce; na podlagi teh odstavkov se bo namreč dodeljevala tudi pomoč nepodjetnikom.)

Datum začetka izvajanja: Pomoč se bo dodelila po tem, ko bo minister za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane v skladu s členom 11(3) Zakona o razvoju podeželja (Wet Inrichting Landelijk Gebied) potrdil Uredbo o pomoči za razvoj podeželja v provinci Limburg (Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg), in ne pred objavo Uredbe o pomoči v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1857/2006

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Od 2007 do vključno 31. decembra 2013.

Cilj pomoči:

| — | Odstavek 1.2: pomoč se uporablja za stroške študij izvedljivosti in poslovnih načrtov ter izgradnje in nadgradnje nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d); |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.2: pomoč se uporablja za stroške študij izvedljivosti in poslovnih načrtov ter izgradnje in nadgradnje nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d);

| — | Odstavek 1.9: pomoč se uporablja za stroške izgradnje in nadgradnje nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d); |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.9: pomoč se uporablja za stroške izgradnje in nadgradnje nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d);

| — | Odstavek 6.1: pomoč se uporablja za stroške izgradnje in nadgradnje nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d); |
| --- | --- |

—

Odstavek 6.1: pomoč se uporablja za stroške izgradnje in nadgradnje nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d);

| — | Odstavek 1.4: pomoč se uporablja za stroške študij izvedljivosti in poslovnih načrtov, usmerjenih v izgradnjo in nadgradnjo nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d); |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.4: pomoč se uporablja za stroške študij izvedljivosti in poslovnih načrtov, usmerjenih v izgradnjo in nadgradnjo nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d);

| — | Odstavek 1.5: pomoč se uporablja za stroške študij izvedljivosti in poslovnih načrtov ter izgradnje in nadgradnje nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d); |
| --- | --- |

—

Odstavek 1.5: pomoč se uporablja za stroške študij izvedljivosti in poslovnih načrtov ter izgradnje in nadgradnje nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d);

| — | Odstavek 6.4: pomoč se uporablja za stroške študij izvedljivosti in poslovnih načrtov, usmerjenih v nadgradnjo nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d) |
| --- | --- |

—

Odstavek 6.4: pomoč se uporablja za stroške študij izvedljivosti in poslovnih načrtov, usmerjenih v nadgradnjo nepremičnin v skladu s cilji iz člena 4(3)(a)-(d)

Zadevni gospodarski sektorji: Pomoč je namenjena malim in srednje velikim kmetijskim gospodarstvom, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Spletni naslov: www.limburg.nl

Drugi podatki: —

Številka XA: XA 14/07

Država članica: Nizozemska

Regija: Provinca Limburg

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Uredba o pomoči za razvoj podeželja v provinci Limburg)

Odstavek 5.1: izgradnja, sanacija in ohranjanje naravne, polnaravne in kulturno-zgodovinske krajine

Pravna podlaga: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 400 000 EUR za obdobje 2007-2013.

(Znesek se navezuje na oceno največjega deleža razpoložljivih sredstev, namenjenih kmetom. Na podlagi tega odstavka se bo namreč dodeljevala tudi pomoč nepodjetnikom.)

Največja intenzivnost pomoči: Največ 100 % upravičenih stroškov za neproizvodne elemente krajine in največ 60 % za (delno) proizvodne elemente krajine. Kot del pomoči se lahko največ 10 000 EUR letno dodeli za dejavnosti, ki jih izvede kmetovalec sam ali njegovi zaposleni (Samo za kmetovalce; na podlagi tega odstavka se bo namreč dodeljevala tudi pomoč nepodjetnikom.)

Datum začetka izvajanja: Pomoč se bo dodelila po tem, ko bo minister za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane v skladu s členom 11(3) Zakona o razvoju podeželja (Wet Inrichting Landelijk Gebied) potrdil Uredbo o pomoči za razvoj podeželja v provinci Limburg in ne pred objavo Uredbe o pomoči v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1857/2006

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Od 2007 do vključno 31. decembra 2013.

Cilj pomoči: Cilj je ohranjanje tradicionalne krajine z dodeljevanjem pomoči za izgradnjo in sanacijo tradicionalnih elementov krajine, kot so standardni sadovnjaki, žive meje, vrste prirezanih dreves, kanali, useki in mlake, na podlagi člena 5

Zadevni gospodarski sektorji: Pomoč je namenjena malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Spletni naslov: www.limburg.nl

Drugi podatki: —

Številka XA: XA 15/07

Država članica: Nizozemska

Regija: Provinca Limburg

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Uredba o pomoči za razvoj podeželja v provinci Limburg)

Odstavek 1.14: Premestitev kmetijskih gospodarstev, ki se ukvarjajo z mlekarstvom

Pravna podlaga: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Odstavek 1.14: 700 000 EUR za obdobje 2007-2013

Največja intenzivnost pomoči: Odstavek 1.14: največ 40 % stroškov, ki nastanejo zaradi demontaže zmogljivosti na stari lokaciji, selitve in ponovne izgradnje na novi lokaciji, največ 100 000 EUR na eno selitev kmetijskega gospodarstva

Datum začetka izvajanja: Pomoč se bo dodelila po tem, ko bo minister za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane v skladu s členom 11(3) Zakona o razvoju podeželja (Wet Inrichting Landelijk Gebied) potrdil Uredbo o pomoči za razvoj podeželja v provinci Limburg in ne pred objavo Uredbe o pomoči v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1857/2006

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Od 2007 do vključno 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Premestitev in zaprtje kmetijskih gospodarstev splošnega pomena, predvsem s poudarkom na naravi ter kakovosti pokrajine in okolja v skladu s členom 6

Zadevni gospodarski sektorji: Pomoč je namenjena malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Spletni naslov: www.limburg.nl

Drugi podatki: —

Številka pomoči XA: XA 16/07

Država članica: Češka

Regija: —

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Podpora poradenství v zemědělství – Metodická činnost k podpoře zemědělského poradenského systému

Pravna podlaga: Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Do 15,0 mio. CZK

Največja intenzivnost pomoči: Do 100 % upravičenih izdatkov, in sicer največ 500 000 CZK na metodološki pripomoček

Datum začetka izvajanja: Od 16. februarja 2007

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Pomoč se dodeli na podlagi člena 15 „Zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju “Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006

Pomoč je namenjena metodološkim dejavnostim v sistemu kmetijskega svetovanja. Oblikovanje metodoloških pripomočkov namenjenih prenosu znanstvenih in raziskovalnih izsledkov v prakso, zlasti ob upoštevanju zakonskih zahtev in dobrih kmetijskih praks

Vlagatelji za pomoč predložijo projekt za oblikovanje metodoloških pripomočkov za kmetijska podjetja in svetovalce. Izbrani bodo tisti predloženi projekti, ki najbolje izpolnjujejo praktične zahteve. Izbor izvede komisija odbora za raziskave, izobraževanje in ustanovne dejavnosti ministrstva za kmetijstvo Češke republike, skupaj z zastopnikom iz kmetijstva, na predlog Nacionalnega sveta za svetovanje v kmetijstvu in razvoj podeželja Ministrstva za kmetijstvo Češke republike. Projekti bodo točkovani in razvrščeni, vlagateljem pa bo dodeljena pomoč po tem vrstnem redu do porabe razpoložljivih sredstev

Zadevni gospodarski sektorji: Primarna kmetijska proizvodnja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Ministerstvo zemědělství ČR |
| --- |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |

Ministerstvo zemědělství ČR

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Spletni naslov: http://www.mze.cz/Index.aspx?deploy=1802&typ=2&ch=74&ids=1802&val=1802

Drugi podatki: Ministrstvo za kmetijstvo Češke republike izjavlja, da bodo izpolnjene zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006; pomoč bo namenjena malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s primarno kmetijsko proizvodnjo; in zlasti zahteve iz člena 15 Uredbe

Vlagatelji so večinoma javne raziskovalne ustanove in univerze ter drugi subjekti, ki se ukvarjajo z raziskavami. Ukrepi so namenjeni prenosu izsledkov raziskav v kmetijsko prakso. Projekti so namenjeni oblikovanju in razširjanju metodološkega gradiva, ki se lahko uporabi pri upravljanju kmetijskih podjetij. Merila za izbor projektov so navedena v objavljenih pravilih za dodelitev pomoči

Številka pomoči XA: XA 17/07

Država članica: Česka

Regija: —

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Podpora poradenství v zemědělství – Regionální přenos informací o realizaci společné zemědělské politiky, zejména požadavků na plnění cross compliance, zajišťovaný prostřednictvím Krajských informačních středisek pro rozvoj zemědělství a venkova (KIS)

Pravna podlaga: Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Do 10,0 mio. CZK

Največja intenzivnost pomoči: Do 100 % upravičenih izdatkov, in sicer največ 500 000 CZK na leto za vsako okrajno informacijsko središče za razvoj kmetijstva in podeželja, ki bo opravljalo storitve za končnega prejemnika, tj. osebe, ki so deležni tehnične podpore

Datum začetka izvajanja: Od 16. februarja 2007

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Pomoč se dodeli na podlagi člena 15 „Zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju “Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006

Pomoči je namenjena dejavnostim svetovanja, ki jih izvajajo akreditirani svetovalci za kmetijske subjekte, regionalnemu prenosu informacij o skupni kmetijski politiki, zahtevam pri dobri kmetijski praksi ter obveščanju o programih za razvoj podeželja in varstva potrošnikov (varnost hrane)

Obveščanje poteka brezplačno in z raznimi sredstvi, zlasti z elektronskim komuniciranjem (internet, e-pošta, SMS), pa tudi v papirnati obliki (pisma, informativni letaki ipd.) in z osebnimi stiki (seminarji in posvetovanja); in sicer brez diskriminacije med ciljnimi skupinami v okraju s poudarkom na vprašanja kmetijstva in razvoja podeželja

Upravičeni stroški so

dejanski stroški organizacije informacijskih storitev;

potni stroški;

honorarji za svetovalne storitve, ki niso stalne ali periodične in niso del običajnih operativnih stroškov podjetja

Zadevni gospodarski sektorji: Primarna kmetijska proizvodnja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Ministerstvo zemědělství ČR |
| --- |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |

Ministerstvo zemědělství ČR

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Spletni naslov: http://www.mze.cz/Index.aspx?deploy=1802&typ=2&ch=74&ids=1802&val=1802

Drugi podatki: Ministrstvo za kmetijstvo Češke republike izjavlja, da bodo izpolnjene zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006; pomoč bo namenjena malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s primarno kmetijsko proizvodnjo;in zlasti zahteve iz člena 15 (Zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju)

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ EFTA

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/33

---

Državni prazniki v letu 2007: EGP, države EFTA in institucije EGP

(2007/C 91/09)

| 2007 | Islandija | Lihtenštajn | Norveška | Nadzorni organ EFTA | Sodišče EFTA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. januar | X | X | X | X | X |
| 2. januar | | X | | | |
| 6. januar | | X | | | |
| 2. februar | | X | | | |
| 20. februar | | X | | | |
| 19. marec | | X | | | |
| 5. april | X | | X | | |
| 6. april | X | X | X | X | |
| 9. april | X | X | X | X | X |
| 19. april | X | | | | |
| 1. maj | X | X | X | X | X |
| 17. maj | X | X | X | X | X |
| 18. maj | | | | X | |
| 28. maj | X | X | X | X | X |
| 7. junij | | X | | | |
| 17. junij | X | | | | |
| 23. junij | | | | | X |
| 6. avgust | X | | | | |
| 15. avgust | | X | | | X |
| 8. september | | X | | | |
| 1. november | | X | | X | X |
| 8. december | | X | | | |
| 24. december | | X | | | |
| 25. december | X | X | X | X | X |
| 26. december | X | X | X | X | X |
| 31. december | | X | | | |

2007

Islandija

Lihtenštajn

Norveška

Nadzorni organ EFTA

Sodišče EFTA

1. januar

X

X

X

X

X

2. januar

X

6. januar

X

2. februar

X

20. februar

X

19. marec

X

5. april

X

X

6. april

X

X

X

X

9. april

X

X

X

X

X

19. april

X

1. maj

X

X

X

X

X

17. maj

X

X

X

X

X

18. maj

X

28. maj

X

X

X

X

X

7. junij

X

17. junij

X

23. junij

X

6. avgust

X

15. avgust

X

X

8. september

X

1. november

X

X

X

8. december

X

24. december

X

25. december

X

X

X

X

X

26. december

X

X

X

X

X

31. december

X

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/34

---

DRŽAVNA POMOČ – ZDRUŽENO KRALJESTVO

Državna pomoč št. C 7/07 (prej NN 82/06 in NN 83/06) – Domnevna pomoč v korist družb Royal Mail in POL

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 91/10)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 21. februarja 2007 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Združeno kraljestvo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z nekaterimi ukrepi.

Komisija se je odločila, da ne sproži nobenih ugovorov v zvezi z nekaterimi drugimi ukrepi, navedenimi v dopisu, ki sledi temu povzetku.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o ukrepih, v zvezi s katerimi Komisija sproža postopek v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| SPA 3 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

SPA 3 6/5

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 296 12 42

Te pripombe se posredujejo Združenemu kraljestvu. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

POSTOPEK

Na ukrepe, v zvezi s katerimi Komisija sproža postopek na podlagi člena 88(2), je bila Komisija opozorjena s pritožbami oziroma v korespondenci z organi Združenega kraljestva, ki je sledila takim pritožbam. Komisiji ni bil priglašen noben teh ukrepov.

UKREPI, V ZVEZI S KATERIMI KOMISIJA SPROŽA POSTOPEK

Upravičenec

Upravičenec domnevne državne pomoči je družba Royal Mail Group plc (RM), ki je (prek holdinške družbe Royal Mail Holdings plc) v 100 % državni lasti. Družba RM je glavni poštni operater v Združenem kraljestvu in je imela zakonski monopol nad večino osnovnih storitev pisemske pošte vse do konca leta 2005. Poštno mrežo upravlja POL, ki je hčerinska družba RM. RM ima ločeno paketno službo, Parcelforce. Od leta 1991 je imelo podjetje Parcelforce izgube, ki so se z izjemo majhnega dobička iz trgovanja v letih 1995/1996 in kljub številnim poskusom prestrukturiranja kopičile do leta 2005, ko je podjetje spet postalo dobičkonosno.

Posojilo iz leta 2001

Februarja 2001 so organi Združenega kraljestva družbi RM odobrili posojilo v višini 500 milijonov GBP za financiranje čezmorskih prevzemov na področju storitev pisemske in paketne pošte. Posojilo, s povprečno obrestno mero okrog 5,8 %, je vračljivo med leti 2021 in 2025. Organi Združenega kraljestva so v korespondenci s Komisijo navedli, da je bilo to posojilo dodeljeno po komercialnih pogojih in ob upoštevanju nasveta svetovalcev, ki so to jamčili. Navedli so tudi, da posojilo ni bilo namenjeno kakršnemu koli prestrukturiranju Parcelforce, da posojilni pogoji niso bili vezani na takšno prestrukturiranje, temveč je bilo posojilo namenjeno izključno financiranju čezmorskih prevzemov.

Posojilna sredstva

V letu 2003 so organi Združenega kraljestva družbi RM odobrili različna posojila za financiranje njenega „načrta za obnovo“. Med posojilna sredstva so spadali posojilo National Loans Fund (NLF) v višini 544 milijonov GBP, zavarovano s celotnim stanjem denarnih sredstev RM, in dve obveznici družbe RM, ki so ju kupili organi Združenega kraljestva (v višini 300 in 200 milijonov GBP). Organi Združenega kraljestva so v korespondenci s Komisijo ponovno navedli, da so bila ta posojilna sredstva dodeljena po komercialnih pogojih in ob upoštevanju nasveta svetovalcev, ki so to jamčili. Do oktobra 2006 ta sredstva niso bila v celoti porabljena in sredstva v višini 200 milijonov GBP so do takrat zapadla. Družba RM je vseeno plačala provizijo za neizkoriščeni del odobrenega posojila. Maja 2006 so organi Združenega kraljestva objavili svojo namero, da podaljšajo veljavnost preostalih posojilnih sredstev in zvišajo njihovo vrednost iz 844 na 900 milijonov GBP.

Depozitni račun za pokojnine

Leta 2006 so se organi Združenega kraljestva odločili, da odprejo „depozitni račun “z denarnimi sredstvi iz rezerv RM, nad katerimi imajo organi Združenega kraljestva v skladu z oddelkom 72 Akta o poštnih storitvah iz leta 2000 posebni nadzor. Pod določenimi pogoji bi lahko iz računa črpali za pokojninski načrt Royal Mail (Royal Mail Pension Plan – RMPP), če družba RM ne bi izpolnjevala svojih obveznosti. Vzrok za to je bil, da so različni pokojninski načrti RM, med katerimi je RMPP daleč največji, v računovodskih izkazih 2005/06 pokazali skupen primanjkljaj v višini 5,6 milijarde GBP. S depozitnim računom se lahko RM z zaupniki RMPP dogovori o daljšem časovnem obdobju za odpravljanje primanjkljaja in na ta način zniža pokojninske prispevke v naslednjih letih. Organi Združenega kraljestva v svojih navedbah menijo, da je uporaba rezerv v ta namen v najboljšem poslovnem interesu družbe RM, in da bi s podporo, s katero bi družbi omogočili zaključek njenega strateškega načrta, dosegli donos v vrednosti svojih lastniških deležev. Komisija se zaveda, da so bile obveznosti iz tega ukrepa prevzete v celoti in da so temu že sledile posledice ter zato meni, da se je ukrep izvajal.

Delničarsko posojilo v višini 300 milijonov GBP

Organi Združenega kraljestva so 8. februarja 2007 objavili naznanilo glede pokojninskega ukrepa, posojilnih sredstev v višini 900 milijonov GBP ter tudi glede novega posojila v višini 300 milijonov GBP družbi Royal Mail.

OCENA UKREPOV

Obstoj pomoči

Posojilo iz leta 2001 je vračljivo med leti 2021 in 2025, s povprečno obrestno mero, ki je znatno nižja od referenčne obrestne mere za Združeno kraljestvo v času, ko je Združeno kraljestvo obvestilo Komisijo o odobritvi posojila, namreč 7,06 %. Organi Združenega kraljestva so predložili nekaj dokazov o tem, da je bila v tistem času obrestna mera za takšno dolgoročno posojilo lahko pod referenčno obrestno mero (ki temelji na obrestnih merah petih let), ne da bi s tem kršili načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ta dokaz pa nakazuje tudi na to, da je bil del posojila odobren v letih 1999 in 2000. To ne samo nasprotuje predhodnim podatkom, temveč vključuje tudi obdobje, ko je bila referenčna obrestna mera celo višja (7,64 % v letu 2000).

Posojilna sredstva, odobrena v letu 2003, niso bila v celoti porabljena. Vendar samo iz tega razloga ni mogoče zaključiti, da posojila niso pomenila prednosti, saj ima za družbo razpoložljivost posojilnih sredstev „vrednost opcije“. Leta 2003 ni bilo mogoče predvideti, da ta posojila ne bodo v celoti porabljena. Veljavnost posojil iz leta 2003, ki so bila še vedno razpoložljiva oktobra 2006, se bo podaljšala pod spremenjenimi pogoji. Organi Združenega kraljestva so 31. oktobra obvestili Komisijo, da so pogajanja o pogojih še vedno v teku. Na podlagi podatkov, ki so na voljo Komisiji, ni mogoče izključiti možnosti, da ukrep ne vsebuje elementa pomoči.

Eden od ciljev depozitnega računa za pokojnine, ki je brez dvoma selektiven do RM, je zmanjšanje pokojninskih prispevkov, ki jih mora v RMPP vplačati RM, za odpravo trenutnega primanjkljaja. Iz tega bi lahko sledilo, da ukrep družbi RM zagotavlja prednost in zato pomeni državno pomoč. Organi Združenega kraljestva so trdili, da je ukrep mogoče upravičiti kot intervencijo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj omogoča družbi RM, da s svojim trenutnim strateškim načrtom posodobi svoje poslovne dejavnosti. Vendar ima Komisija pomisleke glede te utemeljitve, saj ni bila dopolnjena s projekcijami ali finančnimi napovedmi, in zato ne more odpraviti pomislekov, da gre za državno pomoč.

Komisija ni bila seznanjena s pogoji posojila v višini 300 milijonov GBP. Glede na dejstvo, da pomeni posojilo del paketa ukrepov, glede katerega Komisija še ni odpravila pomislekov, ali gre za državno pomoč, posojilnih pogojev ni nikakor mogoče oceniti ločeno.

Združljivost pomoči

V primeru teh ukrepov uporaba pravne podlage iz člena 86(2) ni primerna. Posojilo in posojilna sredstva iz leta 2001 organi Združenega kraljestva niso namenili storitvam splošnega gospodarskega interesa, temveč drugim projektom, in sicer čezmorskim prevzemom družbe RM in načrtu za obnovo, sprejetemu leta 2003. Tudi depozitni račun za pokojnine in delničarsko posojilo v višini 300 milijonov GBP nista povezana s storitvami splošnega gospodarskega interesa, ki jih opravlja RM.

Edina podlaga za združljivost teh ukrepov, v primeru državne pomoči, bi bil v tem trenutku člen 87(3)(c) Pogodbe. Vendar ukrepi niso v skladu z nobenim od pogojev glede uporabe tega pododstavka, ki jih je Komisija razglašala do sedaj. Če ukrepi vsebujejo element državne pomoči, Komisija dvomi, da so združljivi s skupnim trgom.

V skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 se lahko vso nezakonito pomoč izterja od prejemnika.

BESEDILO DOPISA

„The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities on the aid/measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty. The Commission decided not to raise any objections to certain other measures, as described in this letter.

1.   PROCEDURAL ASPECTS

| (1) | On 3 December 2002, Deutsche Post (DP) lodged a complaint against alleged cross-subsidies granted to the parcel activities of Royal Mail Group (RM). |
| --- | --- |

(1)

On 3 December 2002, Deutsche Post (DP) lodged a complaint against alleged cross-subsidies granted to the parcel activities of Royal Mail Group (RM).

| (2) | In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the complaint by letters of 25 February 2003 and 13 February 2004, and by email dated 17 December 2003. This information included certain other Government measures in relation to Royal Mail. |
| --- | --- |

(2)

In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the complaint by letters of 25 February 2003 and 13 February 2004, and by email dated 17 December 2003. This information included certain other Government measures in relation to Royal Mail.

| (3) | On 27 May 2003, the Commission approved a series of measures in favour of Post Office Limited (“POL”) which is a subsidiary of RM (case N 784/02) (1). Under these measures, compensation was granted to POL, financed through a reserve constituted from surplus cash generated by RM. On 22 February 2006 the Commission raised no objection to continuation of one of these measures (rural network support) for a further period (case N 166/05). |
| --- | --- |

(3)

On 27 May 2003, the Commission approved a series of measures in favour of Post Office Limited (“POL”) which is a subsidiary of RM (case N 784/02) (1). Under these measures, compensation was granted to POL, financed through a reserve constituted from surplus cash generated by RM. On 22 February 2006 the Commission raised no objection to continuation of one of these measures (rural network support) for a further period (case N 166/05).

| (4) | On 8 October 2003, DP lodged an action for annulment (T-343/03) against the N 784/02 Commission Decision, arguing that this decision had implicitly rejected its CP 206/02 complaint. On 16 November 2005, the Court of First Instance rejected the action of DP saying that the N 784/02 Decision did not imply the rejection of the complaint and that the Commission was carrying on investigations (as demonstrated by the correspondence presented before the Court). |
| --- | --- |

(4)

On 8 October 2003, DP lodged an action for annulment (T-343/03) against the N 784/02 Commission Decision, arguing that this decision had implicitly rejected its CP 206/02 complaint. On 16 November 2005, the Court of First Instance rejected the action of DP saying that the N 784/02 Decision did not imply the rejection of the complaint and that the Commission was carrying on investigations (as demonstrated by the correspondence presented before the Court).

| (5) | On 10 August 2006, DP sent a letter which invited the Commission to take a position on its complaint of 2002 within the period of two months, on the basis of Article 232 of the Treaty. The same letter contained information concerning a series of alleged new State aid measures. These measures are distinct from those which were the subject of the complaint of 2002 and the complaint against them was therefore treated as a separate complaint which was attributed the reference CP 221/06, subsequently NN 83/06. The alleged measures were as follows:






  — | a transfer of GBP 850 million to a special account dedicated to finance RM's pensions, |
| --- | --- | --- |

(5)

On 10 August 2006, DP sent a letter which invited the Commission to take a position on its complaint of 2002 within the period of two months, on the basis of Article 232 of the Treaty. The same letter contained information concerning a series of alleged new State aid measures. These measures are distinct from those which were the subject of the complaint of 2002 and the complaint against them was therefore treated as a separate complaint which was attributed the reference CP 221/06, subsequently NN 83/06. The alleged measures were as follows:

—

a transfer of GBP 850 million to a special account dedicated to finance RM's pensions,

| — | decision of Department of Trade and Industry to increase the amount of a loan granted to RM from GBP 844 million to GBP 900 million, |
| --- | --- |

—

decision of Department of Trade and Industry to increase the amount of a loan granted to RM from GBP 844 million to GBP 900 million,

| — | violation of DG Comp's N 166/05 Decision concerning support for POL's rural network, since GBP 150 million was transferred to POL directly from the State budget and not, as approved by the Decision, from a special, ring-fenced reserve. |
| --- | --- |

—

violation of DG Comp's N 166/05 Decision concerning support for POL's rural network, since GBP 150 million was transferred to POL directly from the State budget and not, as approved by the Decision, from a special, ring-fenced reserve.

| (6) | In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the two complaints by letters of 6 October and 31 October 2006. By letter of 5 December 2006 they supplemented this information with respect to one of the other measures mentioned at paragraph (3) above. |
| --- | --- |

(6)

In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the two complaints by letters of 6 October and 31 October 2006. By letter of 5 December 2006 they supplemented this information with respect to one of the other measures mentioned at paragraph (3) above.

| (7) | By letter of 27 October 2006, the Mail Competition Forum (MCF), a body representing entrants to the postal market in the UK, submitted a complaint about the special account dedicated to finance RM's pensions also covered by DP's second complaint. The complaint of MCF was attributed the reference CP 164/06, subsequently NN 82/06. A non-confidential version of the complaint was sent to the UK authorities on 20 November 2006. The UK authorities supplied some comments on the complaint by letter of 19 December 2006. |
| --- | --- |

(7)

By letter of 27 October 2006, the Mail Competition Forum (MCF), a body representing entrants to the postal market in the UK, submitted a complaint about the special account dedicated to finance RM's pensions also covered by DP's second complaint. The complaint of MCF was attributed the reference CP 164/06, subsequently NN 82/06. A non-confidential version of the complaint was sent to the UK authorities on 20 November 2006. The UK authorities supplied some comments on the complaint by letter of 19 December 2006.

| (8) | By letter of 7 December 2006 the Commission informed DP that it did not see sufficient grounds for continuing the investigation concerning complaint CP 206/02, and that if it did not hear from DP within 20 working days, the complaint would be considered withdrawn. No response was received within the deadline. That complaint is therefore considered withdrawn and the specific allegations made in it are not treated in this decision. |
| --- | --- |

(8)

By letter of 7 December 2006 the Commission informed DP that it did not see sufficient grounds for continuing the investigation concerning complaint CP 206/02, and that if it did not hear from DP within 20 working days, the complaint would be considered withdrawn. No response was received within the deadline. That complaint is therefore considered withdrawn and the specific allegations made in it are not treated in this decision.

| (9) | On 7 December 2006 the United Kingdom notified the proposed extension of another of the measures in favour of POL (debt payment funding) covered by N 784/02 which was otherwise due to expire in 2007. The Commission is treating this notification (N 822/06) in a separate decision. |
| --- | --- |

(9)

On 7 December 2006 the United Kingdom notified the proposed extension of another of the measures in favour of POL (debt payment funding) covered by N 784/02 which was otherwise due to expire in 2007. The Commission is treating this notification (N 822/06) in a separate decision.

| (10) | On 8 February 2007 the UK authorities communicated to the Commission the terms of an announcement concerning the pensions measure, the GBP 900 million loan facility and also a new loan of GBP 300 million to Royal Mail. |
| --- | --- |

(10)

On 8 February 2007 the UK authorities communicated to the Commission the terms of an announcement concerning the pensions measure, the GBP 900 million loan facility and also a new loan of GBP 300 million to Royal Mail.

2.   DESCRIPTION OF THE MEASURES

2.1.   The beneficiary of the alleged State aid

| (11) | The beneficiary of the alleged State aid is Royal Mail Group plc (RM) which (through a holding company, Royal Mail Holdings plc) is a 100 % State-owned company. RM is the UK's main postal operator and had a legal monopoly over most basic letter services until the end of 2005. The post office network is operated by POL, which is a subsidiary of RM. |
| --- | --- |

(11)

The beneficiary of the alleged State aid is Royal Mail Group plc (RM) which (through a holding company, Royal Mail Holdings plc) is a 100 % State-owned company. RM is the UK's main postal operator and had a legal monopoly over most basic letter services until the end of 2005. The post office network is operated by POL, which is a subsidiary of RM.

| (12) | Before 2001, the postal activities in the UK were carried out by The Post Office Corporation, a statutory body created by the Post Office Act 1969. The assets and liabilities of The Post Office Corporation were transferred to Consignia Holdings (now renamed Royal Mail Holdings plc) and to its subsidiary, Consignia plc (now RM) on 26 March 2001, under the terms of the Postal Services Act 2000. |
| --- | --- |

(12)

Before 2001, the postal activities in the UK were carried out by The Post Office Corporation, a statutory body created by the Post Office Act 1969. The assets and liabilities of The Post Office Corporation were transferred to Consignia Holdings (now renamed Royal Mail Holdings plc) and to its subsidiary, Consignia plc (now RM) on 26 March 2001, under the terms of the Postal Services Act 2000.

| (13) | RM has a separate parcels business division, Parcelforce, which was cited as the particular beneficiary in DP's complaint of 2002. Parcelforce has its own separate hub and spoke infrastructure. In 2003 a part of parcels activity (including the provision of a universal service for parcels handed in at post offices) was transferred from Parcelforce to RM and is now operated through RM's infrastructure. Today Parcelforce is focused only on time critical parcels. |
| --- | --- |

(13)

RM has a separate parcels business division, Parcelforce, which was cited as the particular beneficiary in DP's complaint of 2002. Parcelforce has its own separate hub and spoke infrastructure. In 2003 a part of parcels activity (including the provision of a universal service for parcels handed in at post offices) was transferred from Parcelforce to RM and is now operated through RM's infrastructure. Today Parcelforce is focused only on time critical parcels.

2.2.   Financial regime of the beneficiary and relationship with the State

| (14) | Under the regime in existence before the incorporation and transfers of 2001, there was no requirement for The Post Office Corporation to pay any dividends to the UK authorities and it did not do so. It was however obliged to invest a proportion of the profits it generated each year in Government securities or National Loan Fund deposits. These investments, classed as current assets and often referred to as the “gilts”, remained with RM following the 2001 transfers and amounted to GBP 1,8 billion at 31 March 2002. Following directions of the UK authorities under section 72 of the Post Office Act 2000 dated 30 January 2003, RM placed these assets in a special reserve (“the mails reserve”) to be used to finance specific measures as directed. |
| --- | --- |

(14)

Under the regime in existence before the incorporation and transfers of 2001, there was no requirement for The Post Office Corporation to pay any dividends to the UK authorities and it did not do so. It was however obliged to invest a proportion of the profits it generated each year in Government securities or National Loan Fund deposits. These investments, classed as current assets and often referred to as the “gilts”, remained with RM following the 2001 transfers and amounted to GBP 1,8 billion at 31 March 2002. Following directions of the UK authorities under section 72 of the Post Office Act 2000 dated 30 January 2003, RM placed these assets in a special reserve (“the mails reserve”) to be used to finance specific measures as directed.

| (15) | Following the incorporation and transfers of 2001, the possibility exists for RM Holdings plc to pay a dividend to its shareholder the UK Government. It has not however done so having made losses for most of the subsequent years. |
| --- | --- |

(15)

Following the incorporation and transfers of 2001, the possibility exists for RM Holdings plc to pay a dividend to its shareholder the UK Government. It has not however done so having made losses for most of the subsequent years.

| (16) | Beginning in 2001, the UK authorities have made certain loans or loan facilities available to RM. These are described in section 2.4 below. |
| --- | --- |

(16)

Beginning in 2001, the UK authorities have made certain loans or loan facilities available to RM. These are described in section 2.4 below.

| (17) | Through directions dated 30 January 2003, 25 May 2006 and 11 July 2006, the UK authorities directed RM to use the mails reserve to fund measures in favour of POL. The Commission had raised no objection to these measures by decisions of 27 May 2003 (2) (case N 784/02) and 22 February 2006 (N 166/05). By means of an agreement dated 9 August 2006 and through directions dated the same day and 28 September 2006, the UK authorities made arrangements to end the use of the mails reserve to fund these measures and to fund them instead directly from the State budget. The UK authorities informed the Commission of this change by means of a letter dated 6 October 2006. |
| --- | --- |

(17)

Through directions dated 30 January 2003, 25 May 2006 and 11 July 2006, the UK authorities directed RM to use the mails reserve to fund measures in favour of POL. The Commission had raised no objection to these measures by decisions of 27 May 2003 (2) (case N 784/02) and 22 February 2006 (N 166/05). By means of an agreement dated 9 August 2006 and through directions dated the same day and 28 September 2006, the UK authorities made arrangements to end the use of the mails reserve to fund these measures and to fund them instead directly from the State budget. The UK authorities informed the Commission of this change by means of a letter dated 6 October 2006.

| (18) | Parcelforce had accumulated losses since 1991. Before 1996 Parcelforce underwent a restructuring with the effect of containing its losses and Parcelforce made a small trading profit in 1995/1996. Since that date, despite numerous restructuring efforts, including the closure of five sort-centres, the elimination of some 5 000 jobs and the closure of 50 out of 102 depots in 2002, Parcelforce generated further losses until the implementation of a far-reaching restructuring plan starting in 2003. After a successful implementation of this plan, Parcelforce became profitable again in 2005. |
| --- | --- |

(18)

Parcelforce had accumulated losses since 1991. Before 1996 Parcelforce underwent a restructuring with the effect of containing its losses and Parcelforce made a small trading profit in 1995/1996. Since that date, despite numerous restructuring efforts, including the closure of five sort-centres, the elimination of some 5 000 jobs and the closure of 50 out of 102 depots in 2002, Parcelforce generated further losses until the implementation of a far-reaching restructuring plan starting in 2003. After a successful implementation of this plan, Parcelforce became profitable again in 2005.

2.3.   State financing measures in favour of RM

2.3.1.   The 2001 loan

| (19) | In February 2001, the UK authorities made a loan of GBP 500 million to RM to finance overseas acquisitions for the mails and parcels business. The loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. The UK authorities have stated in correspondence with the Commission that this loan was on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. In addition, they have stated that the loan was not for any Parcelforce restructuring, that its terms were not linked to such restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The loan was secured on RM's shareholding in General Logistics Systems International Holdings BV and certain other RM assets. The loan was not notified to the Commission. |
| --- | --- |

(19)

In February 2001, the UK authorities made a loan of GBP 500 million to RM to finance overseas acquisitions for the mails and parcels business. The loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. The UK authorities have stated in correspondence with the Commission that this loan was on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. In addition, they have stated that the loan was not for any Parcelforce restructuring, that its terms were not linked to such restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The loan was secured on RM's shareholding in General Logistics Systems International Holdings BV and certain other RM assets. The loan was not notified to the Commission.

2.3.2.   The measures in favour of POL

| (20) | By letter dated 3 December 2002 the UK authorities notified the measures in favour of POL referred to at paragraph (4) above. These measures were approved by the Commission in May 2003. The decision noted the funding mechanism from the mails reserve. |
| --- | --- |

(20)

By letter dated 3 December 2002 the UK authorities notified the measures in favour of POL referred to at paragraph (4) above. These measures were approved by the Commission in May 2003. The decision noted the funding mechanism from the mails reserve.

| (21) | By letter of 18 March 2005 the UK authorities notified the extension of one of these measures, Rural Network Support, which had been authorised for three years up to 31 March 2006. This extension was approved by the Commission on 22 February 2006. By letter of 6 October 2006 the UK authorities informed the Commission that they were now funding the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, directly from the State budget and indeed had begun to make payments on that basis. In that letter the UK authorities noted that the mails reserve represented State resources and that therefore the UK believed the change in funding arrangements had any bearing on the previous clearance decisions. In the case of one payment, the State made a capital injection to RM for an amount (GBP 145 million) that RM had loaned to POL. |
| --- | --- |

(21)

By letter of 18 March 2005 the UK authorities notified the extension of one of these measures, Rural Network Support, which had been authorised for three years up to 31 March 2006. This extension was approved by the Commission on 22 February 2006. By letter of 6 October 2006 the UK authorities informed the Commission that they were now funding the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, directly from the State budget and indeed had begun to make payments on that basis. In that letter the UK authorities noted that the mails reserve represented State resources and that therefore the UK believed the change in funding arrangements had any bearing on the previous clearance decisions. In the case of one payment, the State made a capital injection to RM for an amount (GBP 145 million) that RM had loaned to POL.

2.3.3.   The loan facilities

| (22) | In 2003 the UK authorities made available to RM various loan facilities to finance its “renewal plan ”(including the restructuring of Parcelforce described at paragraph (19) above). These facilities, described by the UK authorities as “a commercial package ”were negotiated between RM and the Government and consisted of a loan facility of GBP 544 million from the National Loans Fund (NLF) secured on RM's accumulated cash balances (in particular the funds allocated to the mails reserve) and the acquisition by the authorities of two bonds issued by RM (one of GBP 300 million and one of GBP 200 million). Again, the UK authorities have stated in correspondence with the Commission that these loan facilities were on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. They also informed the Commission that as of October 2006 these loan facilities had not been drawn down, apart from a GBP 50 million testing of the draw down process which was repaid in 7 days, and that the GBP 200 million facility had by then expired. Commitment fees of some GBP [...] (3) had nonetheless been paid by RM. These loan facilities were not notified to the Commission. |
| --- | --- |

(22)

In 2003 the UK authorities made available to RM various loan facilities to finance its “renewal plan ”(including the restructuring of Parcelforce described at paragraph (19) above). These facilities, described by the UK authorities as “a commercial package ”were negotiated between RM and the Government and consisted of a loan facility of GBP 544 million from the National Loans Fund (NLF) secured on RM's accumulated cash balances (in particular the funds allocated to the mails reserve) and the acquisition by the authorities of two bonds issued by RM (one of GBP 300 million and one of GBP 200 million). Again, the UK authorities have stated in correspondence with the Commission that these loan facilities were on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. They also informed the Commission that as of October 2006 these loan facilities had not been drawn down, apart from a GBP 50 million testing of the draw down process which was repaid in 7 days, and that the GBP 200 million facility had by then expired. Commitment fees of some GBP [...] (3) had nonetheless been paid by RM. These loan facilities were not notified to the Commission.

| (23) | In May 2006 the UK authorities announced their intention to extend the remaining loan facilities and to increase their level from GBP 844 million to GBP 900 million. The UK authorities indicated on 31 October 2006 that the precise terms of this extension were still being finalised but the intention was that it would be on commercial terms and that the lending would not constitute State aid. They did not therefore intend to notify the extended loan facilities to the Commission. On 8 February 2007 the UK authorities announced that the terms of the extended facilities had been agreed. |
| --- | --- |

(23)

In May 2006 the UK authorities announced their intention to extend the remaining loan facilities and to increase their level from GBP 844 million to GBP 900 million. The UK authorities indicated on 31 October 2006 that the precise terms of this extension were still being finalised but the intention was that it would be on commercial terms and that the lending would not constitute State aid. They did not therefore intend to notify the extended loan facilities to the Commission. On 8 February 2007 the UK authorities announced that the terms of the extended facilities had been agreed.

2.3.4.   The pensions escrow account

| (24) | In 2006 the UK authorities decided to release GBP 850 million of the cash balances remaining in the mails reserve within RM to set up an “escrow account”, which could be drawn on by the Royal Mail Pension Plan (RMPP) in certain circumstances if RM were to fail as a business. The background to this measure was that the various RM pension schemes, of which the RMPP is by far the largest, showed a total deficit (excess of projected liabilities over assets, on certain prudential assumptions) of GBP 5,6 billion in its 2005/6 accounts, where for the first time this deficit was included in RM's balance sheet. The RMPP, like other UK occupational pension schemes, is a funded scheme which is required to hold assets in respect of its liabilities. According to the UK authorities, RM would not be able to pay off this deficit quickly and modernise the business at the same time, given projected cash flows. The account therefore allows RM to agree with the trustees of the RMPP a longer period for addressing the deficit thereby reducing its pension contributions in the next years. The UK authorities have stated that they believe the use of the mails reserve for this purpose is in RM's best commercial interests, and that by enabling RM to complete its strategic plan they will bring about an increase in the value of the UK authorities' shareholding. Without the escrow account and the extended loan facilities, the UK authorities claim there is a possibility that shareholder value would be destroyed not enhanced, and therefore that they are acting in a commercial manner and notification is not necessary. |
| --- | --- |

(24)

In 2006 the UK authorities decided to release GBP 850 million of the cash balances remaining in the mails reserve within RM to set up an “escrow account”, which could be drawn on by the Royal Mail Pension Plan (RMPP) in certain circumstances if RM were to fail as a business. The background to this measure was that the various RM pension schemes, of which the RMPP is by far the largest, showed a total deficit (excess of projected liabilities over assets, on certain prudential assumptions) of GBP 5,6 billion in its 2005/6 accounts, where for the first time this deficit was included in RM's balance sheet. The RMPP, like other UK occupational pension schemes, is a funded scheme which is required to hold assets in respect of its liabilities. According to the UK authorities, RM would not be able to pay off this deficit quickly and modernise the business at the same time, given projected cash flows. The account therefore allows RM to agree with the trustees of the RMPP a longer period for addressing the deficit thereby reducing its pension contributions in the next years. The UK authorities have stated that they believe the use of the mails reserve for this purpose is in RM's best commercial interests, and that by enabling RM to complete its strategic plan they will bring about an increase in the value of the UK authorities' shareholding. Without the escrow account and the extended loan facilities, the UK authorities claim there is a possibility that shareholder value would be destroyed not enhanced, and therefore that they are acting in a commercial manner and notification is not necessary.

| (25) | The Commission understands that the UK authorities have fully committed themselves to this measure including in statements to Parliament. They have informed the Commission that the measures in favour of POL are being financed from the State budget because the mails reserve has been allocated for this other purpose. The intention to implement the escrow account is referred to both in the accounts of the Department of Trade and Industry and in the recital to a legal act directing RM under s.72 of the Postal Services Act which ends the use of the mails reserve to fund the POL measures. The Commission therefore considers that this measure has been put into effect. It has therefore placed this measure on the register of non-notified aid, under the reference NN 82/06 (in relation to the complaint by the MCF) and NN 83/06 (in relation to the complaint by DP). |
| --- | --- |

(25)

The Commission understands that the UK authorities have fully committed themselves to this measure including in statements to Parliament. They have informed the Commission that the measures in favour of POL are being financed from the State budget because the mails reserve has been allocated for this other purpose. The intention to implement the escrow account is referred to both in the accounts of the Department of Trade and Industry and in the recital to a legal act directing RM under s.72 of the Postal Services Act which ends the use of the mails reserve to fund the POL measures. The Commission therefore considers that this measure has been put into effect. It has therefore placed this measure on the register of non-notified aid, under the reference NN 82/06 (in relation to the complaint by the MCF) and NN 83/06 (in relation to the complaint by DP).

2.3.5.   The new GBP 300 million shareholder loan

| (26) | On 8 February 2007 the UK authorities announced their agreement to provide RM with a GBP 300 million shareholder loan. This loan has not been notified to the Commission, nor have the UK authorities indicated their intention to do so. It is clear from the terms of the announcement that this loan is part of a package of measures with the pensions escrow account and loan facility. |
| --- | --- |

(26)

On 8 February 2007 the UK authorities announced their agreement to provide RM with a GBP 300 million shareholder loan. This loan has not been notified to the Commission, nor have the UK authorities indicated their intention to do so. It is clear from the terms of the announcement that this loan is part of a package of measures with the pensions escrow account and loan facility.

3.   ANALYSIS

3.1.   Qualification of the measures as State aid

| (27) | Article 87(1) of the EC Treaty states:

  Save as otherwise provided in this Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.

  In order for aid in the sense of Article 87(1) to be present, there needs to be an aid measure imputable to the State which is granted by State resources, affects trade between Member States and distort competition in the common markets, and confers a selective advantage to undertakings. |
| --- | --- |

(27)

Article 87(1) of the EC Treaty states:

Save as otherwise provided in this Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.

In order for aid in the sense of Article 87(1) to be present, there needs to be an aid measure imputable to the State which is granted by State resources, affects trade between Member States and distort competition in the common markets, and confers a selective advantage to undertakings.

| (28) | The business of letters and parcels delivery is an international one, and the Commission believes that a selective advantage in favour of RM or Parcelforce would distort competition and affect trade between Member States. |
| --- | --- |

(28)

The business of letters and parcels delivery is an international one, and the Commission believes that a selective advantage in favour of RM or Parcelforce would distort competition and affect trade between Member States.

3.1.1.   The 2001 loan

| (29) | The 2001 loan was granted from State funds, and was selective in that it was granted only to RM. |
| --- | --- |

(29)

The 2001 loan was granted from State funds, and was selective in that it was granted only to RM.

| (30) | In order to determine whether the loan provided an advantage to RM, it is necessary to examine its terms so as to assess whether a private lender, acting in a market economy, would have been prepared to lend on the same terms. For these purposes the Commission has equipped itself with reference interest rates (4) by which the terms of loans may be assessed. These reference rates are based on the five-year interbank swap rate, plus a premium of 0,75 percentage points. As it has made clear in its 1993 Communication on the Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector, “where the public authority controls an individual public undertaking ... the Commission will take account of the nature of the public authorities' holding in comparing their behaviour with the benchmark of the equivalent market economy investor” (5), both for calls for funds to financially restructure a company and to finance specific projects. In the case of a company which “has underperformed”, the owner called upon to provide the extra finance to such undertaking will normally examine “more sceptically ”a call for finance. Where the call for finance “is necessary to protect the value of the whole investment the public authority like a private investor can be expected to take account of this wider context when examining whether the commitment of new funds is commercially justified ”and where a decision is made “to abandon a line of activity because of its lack of medium/long term commercial viability, a public group, like a private group, can be expected to decide the timing and scale of its run down in the light of the impact on the overall credibility and structure of the group”. |
| --- | --- |

(30)

In order to determine whether the loan provided an advantage to RM, it is necessary to examine its terms so as to assess whether a private lender, acting in a market economy, would have been prepared to lend on the same terms. For these purposes the Commission has equipped itself with reference interest rates (4) by which the terms of loans may be assessed. These reference rates are based on the five-year interbank swap rate, plus a premium of 0,75 percentage points. As it has made clear in its 1993 Communication on the Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector, “where the public authority controls an individual public undertaking ... the Commission will take account of the nature of the public authorities' holding in comparing their behaviour with the benchmark of the equivalent market economy investor” (5), both for calls for funds to financially restructure a company and to finance specific projects. In the case of a company which “has underperformed”, the owner called upon to provide the extra finance to such undertaking will normally examine “more sceptically ”a call for finance. Where the call for finance “is necessary to protect the value of the whole investment the public authority like a private investor can be expected to take account of this wider context when examining whether the commitment of new funds is commercially justified ”and where a decision is made “to abandon a line of activity because of its lack of medium/long term commercial viability, a public group, like a private group, can be expected to decide the timing and scale of its run down in the light of the impact on the overall credibility and structure of the group”.

| (31) | As noted above, the 2001 loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. This is significantly below the reference rate applicable to the UK at the time the UK previously informed the Commission that the loan was granted, which was 7,06 %. The UK authorities have provided certain evidence that at that time the yield curve in the UK was downward sloping and that therefore the interest rates for such a long term loan could be below the reference rate (which is based on five year rates) without contravening the market economy investor principle. However, this evidence also appears to indicate that part of the loan was granted in 1999 and 2000. Not only does this contradict earlier information, but it involves a period when the reference rate was even higher (7,64 % in 2000). The Commission has also noted that, at least in 2001, the decline in Royal Mail's financial performance was beginning. This would normally be reflected in the terms of any loan. For this reason, when assessing a loan to a company in financial difficulties, the Commission may use as a point of comparison a rate higher than the reference rate. |
| --- | --- |

(31)

As noted above, the 2001 loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. This is significantly below the reference rate applicable to the UK at the time the UK previously informed the Commission that the loan was granted, which was 7,06 %. The UK authorities have provided certain evidence that at that time the yield curve in the UK was downward sloping and that therefore the interest rates for such a long term loan could be below the reference rate (which is based on five year rates) without contravening the market economy investor principle. However, this evidence also appears to indicate that part of the loan was granted in 1999 and 2000. Not only does this contradict earlier information, but it involves a period when the reference rate was even higher (7,64 % in 2000). The Commission has also noted that, at least in 2001, the decline in Royal Mail's financial performance was beginning. This would normally be reflected in the terms of any loan. For this reason, when assessing a loan to a company in financial difficulties, the Commission may use as a point of comparison a rate higher than the reference rate.

| (32) | The Commission also notes that the purpose of the loan was not linked to restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The UK authorities have not argued that the loan was necessary to protect the value of the whole investment in RM. |
| --- | --- |

(32)

The Commission also notes that the purpose of the loan was not linked to restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The UK authorities have not argued that the loan was necessary to protect the value of the whole investment in RM.

| (33) | The Commission therefore has doubts concerning the aid character of this loan and cannot exclude a priori that aid is involved. The Commission wishes to examine, within the context of the Article 88(2) procedure, whether the 2001 loan provided an advantage to RM. |
| --- | --- |

(33)

The Commission therefore has doubts concerning the aid character of this loan and cannot exclude a priori that aid is involved. The Commission wishes to examine, within the context of the Article 88(2) procedure, whether the 2001 loan provided an advantage to RM.

3.1.2.   The measures in favour of POL

| (34) | The Commission has already assessed the aid character of the measures in favour of POL in cases reference N 784/02 and N 166/05. In the case of N 784/02 it should be noted that the Commission considered that the measures did not constitute State aid in the sense of Article 87(1), given the absence of overcompensation for the provision of a service of general economic interest, in accordance with the Community jurisprudence at the time. In the alternative, were they to be considered State aid, they were compatible under Article 86(2) of the Treaty. |
| --- | --- |

(34)

The Commission has already assessed the aid character of the measures in favour of POL in cases reference N 784/02 and N 166/05. In the case of N 784/02 it should be noted that the Commission considered that the measures did not constitute State aid in the sense of Article 87(1), given the absence of overcompensation for the provision of a service of general economic interest, in accordance with the Community jurisprudence at the time. In the alternative, were they to be considered State aid, they were compatible under Article 86(2) of the Treaty.

| (35) | As it has already stated in case N 166/05 in respect of one measure, the Commission believes that in the light of subsequent jurisprudence (6) these measures do constitute State aid because they do not meet the four criteria under which compensation for provision of services of general economic interest falls outside the definition in Article 87(1) of the Treaty. These conditions are that, first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner. Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit. Finally, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means of transport, would have incurred. The Commission considers that the fourth condition is not met by the measures in favour of POL. |
| --- | --- |

(35)

As it has already stated in case N 166/05 in respect of one measure, the Commission believes that in the light of subsequent jurisprudence (6) these measures do constitute State aid because they do not meet the four criteria under which compensation for provision of services of general economic interest falls outside the definition in Article 87(1) of the Treaty. These conditions are that, first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner. Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit. Finally, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means of transport, would have incurred. The Commission considers that the fourth condition is not met by the measures in favour of POL.

| (36) | The qualification of these measures as State aid is not at all changed by the information provided by the UK in its letter of 6 October, that the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, would now be funded directly from the State budget. |
| --- | --- |

(36)

The qualification of these measures as State aid is not at all changed by the information provided by the UK in its letter of 6 October, that the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, would now be funded directly from the State budget.

| (37) | These measures therefore constitute State aid. In so far as they respect the terms on which they have already been authorised by the Commission, they constitute existing aid in the sense of Article 1(b)(ii) of Council Regulation (EC) No 659/1999. |
| --- | --- |

(37)

These measures therefore constitute State aid. In so far as they respect the terms on which they have already been authorised by the Commission, they constitute existing aid in the sense of Article 1(b)(ii) of Council Regulation (EC) No 659/1999.

3.1.3.   The loan facilities

| (38) | The UK authorities have informed the Commission that as at October 2006 the loan facilities granted in 2003 had not been drawn down. However, it cannot be concluded from this point alone that the loan facilities provided no advantage, since the availability of the loan facilities has an “option value ”to the company. It could not have been known in 2003 that they would not be drawn down. The terms of the loan facilities therefore need to be assessed in the same way as the 2001 loan. The 1993 Commission communication mentioned and quoted at paragraph (31) above is also relevant to this assessment. It can be noted that these loan facilities were linked to RM's “renewal plan”. |
| --- | --- |

(38)

The UK authorities have informed the Commission that as at October 2006 the loan facilities granted in 2003 had not been drawn down. However, it cannot be concluded from this point alone that the loan facilities provided no advantage, since the availability of the loan facilities has an “option value ”to the company. It could not have been known in 2003 that they would not be drawn down. The terms of the loan facilities therefore need to be assessed in the same way as the 2001 loan. The 1993 Commission communication mentioned and quoted at paragraph (31) above is also relevant to this assessment. It can be noted that these loan facilities were linked to RM's “renewal plan”.

| (39) | The GBP 544 million NLF loan was granted at “[...] basis points above Libor or relevant gilt”. It should be noted that the reference rate is set at 75 points above an interbank swap rate. The UK authorities have justified the low margin by reference to the security provided, namely the cash reserves of RM. However, the Commission notes that these reserves constitute State resources over which the UK authorities had control through specific legislation. The Commission therefore questions whether their use as security could necessarily dispel its doubts as to the aid character of the measure. It notes that if the loan had been drawn down a saving of [...] basis points would outweigh the value of the commitment fees which have been paid by RM. |
| --- | --- |

(39)

The GBP 544 million NLF loan was granted at “[...] basis points above Libor or relevant gilt”. It should be noted that the reference rate is set at 75 points above an interbank swap rate. The UK authorities have justified the low margin by reference to the security provided, namely the cash reserves of RM. However, the Commission notes that these reserves constitute State resources over which the UK authorities had control through specific legislation. The Commission therefore questions whether their use as security could necessarily dispel its doubts as to the aid character of the measure. It notes that if the loan had been drawn down a saving of [...] basis points would outweigh the value of the commitment fees which have been paid by RM.

| (40) | The bonds of GBP 300 million and of GBP 200 million were issued at rates of [...] and [...] basis points above the “relevant gilt”. The larger bond was secured by a floating charge over all assets of RM while the smaller one had lower security. The margin of [...] basis points above a rate based on Government securities (which are typically below interbank rates) implies the GBP 300 million loan may have been at a rate below the Commission's reference rate. |
| --- | --- |

(40)

The bonds of GBP 300 million and of GBP 200 million were issued at rates of [...] and [...] basis points above the “relevant gilt”. The larger bond was secured by a floating charge over all assets of RM while the smaller one had lower security. The margin of [...] basis points above a rate based on Government securities (which are typically below interbank rates) implies the GBP 300 million loan may have been at a rate below the Commission's reference rate.

| (41) | In order to assess whether the terms of these loan facilities contained an aid element, one test to be applied would be whether the commitment fees paid by RM covered the value of the option. If the loan facilities themselves contain an aid element (ie if the available loan was below a market economy investor rate) then it would be necessary to assess what account should be taken of this in assessing the value of the option. |
| --- | --- |

(41)

In order to assess whether the terms of these loan facilities contained an aid element, one test to be applied would be whether the commitment fees paid by RM covered the value of the option. If the loan facilities themselves contain an aid element (ie if the available loan was below a market economy investor rate) then it would be necessary to assess what account should be taken of this in assessing the value of the option.

| (42) | The UK authorities have informed the Commission, in response to questions, that the 2003 loan facilities still existing in October 2006 (namely the GBP 544 million National Loan Fund loan and the GBP 300 million bond) are to be extended, on revised terms. The UK authorities informed the Commission on 31 October that the terms were still being negotiated but that they were taking advice from consultants to ensure that the terms were commercial. |
| --- | --- |

(42)

The UK authorities have informed the Commission, in response to questions, that the 2003 loan facilities still existing in October 2006 (namely the GBP 544 million National Loan Fund loan and the GBP 300 million bond) are to be extended, on revised terms. The UK authorities informed the Commission on 31 October that the terms were still being negotiated but that they were taking advice from consultants to ensure that the terms were commercial.

| (43) | On the basis of the information available to the Commission it cannot be ruled out that an aid element is involved. |
| --- | --- |

(43)

On the basis of the information available to the Commission it cannot be ruled out that an aid element is involved.

| (44) | In the light of all the above information the Commission is unable to allay its doubts that the loan facilities made available to RM may contain State aid. It therefore invites the UK to provide full details to the Commission within the context of the Article 88(2) procedure so that it can be assessed whether the past and proposed extended facilities provide any aid element. |
| --- | --- |

(44)

In the light of all the above information the Commission is unable to allay its doubts that the loan facilities made available to RM may contain State aid. It therefore invites the UK to provide full details to the Commission within the context of the Article 88(2) procedure so that it can be assessed whether the past and proposed extended facilities provide any aid element.

3.1.4.   The pensions escrow account

| (45) | It is established case law that measures of State intervention need to be assessed under Article 87(1) not by reference to their causes or their aims but in relation to their effects (7). The UK authorities have made clear that one clear effect of the escrow account, which is clearly selective towards RM, is to reduce the pensions contributions that RM has to make to the RMPP to address its current deficit. This is an indication that the measure may provide an advantage to RM and therefore be State aid. |
| --- | --- |

(45)

It is established case law that measures of State intervention need to be assessed under Article 87(1) not by reference to their causes or their aims but in relation to their effects (7). The UK authorities have made clear that one clear effect of the escrow account, which is clearly selective towards RM, is to reduce the pensions contributions that RM has to make to the RMPP to address its current deficit. This is an indication that the measure may provide an advantage to RM and therefore be State aid.

| (46) | As already noted the UK authorities have argued that the measure can be justified as the intervention of a market economy investor, which would imply that it does not provide any advantage and is therefore not State aid, because it allows RM to modernise its business through its current strategic plan. However, the Commission has doubts about this argument, which has not been backed up by projections or by financial analysis, and is not in a position to allay its doubts that aid may be involved. It therefore wishes to open the Article 88(2) procedure on this point. |
| --- | --- |

(46)

As already noted the UK authorities have argued that the measure can be justified as the intervention of a market economy investor, which would imply that it does not provide any advantage and is therefore not State aid, because it allows RM to modernise its business through its current strategic plan. However, the Commission has doubts about this argument, which has not been backed up by projections or by financial analysis, and is not in a position to allay its doubts that aid may be involved. It therefore wishes to open the Article 88(2) procedure on this point.

| (47) | In examining this question the Commission will be considering three aspects, given the particular nature of the funds being allocated to the escrow account. Given that the reserve funds within the reserve are already held within Royal Mail and on its balance sheet, one issue is whether the creation of the escrow account can be regarded as a commercial decision by RM in spite of the involvement of the UK authorities, which arises through the particular legal regime applicable. A second issue, given the particular powers taken by the UK authorities over these reserves, is whether a shareholder acting commercially would agree to this use of shareholders' equity. A third issue, given that the use of the reserves for the pensions measure requires the authorities to fund the POL measures from the State budget, is whether a shareholder would agree to bring new equity to fund an escrow account of this type. |
| --- | --- |

(47)

In examining this question the Commission will be considering three aspects, given the particular nature of the funds being allocated to the escrow account. Given that the reserve funds within the reserve are already held within Royal Mail and on its balance sheet, one issue is whether the creation of the escrow account can be regarded as a commercial decision by RM in spite of the involvement of the UK authorities, which arises through the particular legal regime applicable. A second issue, given the particular powers taken by the UK authorities over these reserves, is whether a shareholder acting commercially would agree to this use of shareholders' equity. A third issue, given that the use of the reserves for the pensions measure requires the authorities to fund the POL measures from the State budget, is whether a shareholder would agree to bring new equity to fund an escrow account of this type.

3.1.5.   The new GBP 300 million shareholder loan

| (48) | The terms of the loan have not been communicated to the Commission. The Commission has therefore been unable to assess whether its terms include aid. Given the fact that the loan is part of package of measures where the Commission has not allayed its doubts that State aid may be involved, the terms of the loan could not in any case be assessed independently. The Commission therefore wishes to assess the terms of this loan within the 88(2) procedure it is opening. |
| --- | --- |

(48)

The terms of the loan have not been communicated to the Commission. The Commission has therefore been unable to assess whether its terms include aid. Given the fact that the loan is part of package of measures where the Commission has not allayed its doubts that State aid may be involved, the terms of the loan could not in any case be assessed independently. The Commission therefore wishes to assess the terms of this loan within the 88(2) procedure it is opening.

3.2.   Assessment of compatibility of the measures if State aid is present

| (49) | RM carries out certain services of general economic interest. Aid destined to meet the extra costs of providing such services could, under appropriate conditions, be authorised on the basis of Article 86(2) of the EC Treaty. Indeed, the measures in favour of POL referred to in section 3.1.3 above were authorised on this basis. The Commission believes that this authorisation is not put into question by the change of funding arrangements under which the measures are financed direct from the State budget and therefore raises no objection to this change. |
| --- | --- |

(49)

RM carries out certain services of general economic interest. Aid destined to meet the extra costs of providing such services could, under appropriate conditions, be authorised on the basis of Article 86(2) of the EC Treaty. Indeed, the measures in favour of POL referred to in section 3.1.3 above were authorised on this basis. The Commission believes that this authorisation is not put into question by the change of funding arrangements under which the measures are financed direct from the State budget and therefore raises no objection to this change.

| (50) | However, in the case of the other measures referred to above for which the Commission has not been able to allay its doubts that State aid may be involved, namely the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account, the legal basis of Article 86(2) does not seem to be available. The 2001 loan and loan facilities have been explicitly linked by the UK authorities to other projects, namely the overseas acquisitions of RM and the renewal plan adopted in 2003. The pensions escrow account and GBP 300 million shareholder loan have similarly not been linked to any service of general economic interest performed by RM. |
| --- | --- |

(50)

However, in the case of the other measures referred to above for which the Commission has not been able to allay its doubts that State aid may be involved, namely the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account, the legal basis of Article 86(2) does not seem to be available. The 2001 loan and loan facilities have been explicitly linked by the UK authorities to other projects, namely the overseas acquisitions of RM and the renewal plan adopted in 2003. The pensions escrow account and GBP 300 million shareholder loan have similarly not been linked to any service of general economic interest performed by RM.

| (51) | The only basis for compatibility for these measures, if they contain State aid, would at this stage appear to be Article 87(3)(c) of the Treaty. However, the measures do not appear to conform with any of the rules concerning the application of that sub-paragraph that the Commission has promulgated to date. If therefore State aid is involved, the Commission doubts whether these measures are compatible with the common market. |
| --- | --- |

(51)

The only basis for compatibility for these measures, if they contain State aid, would at this stage appear to be Article 87(3)(c) of the Treaty. However, the measures do not appear to conform with any of the rules concerning the application of that sub-paragraph that the Commission has promulgated to date. If therefore State aid is involved, the Commission doubts whether these measures are compatible with the common market.

4.   DECISION

| (52) | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests the United Kingdom to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account within one month of the date of receipt of this letter. |
| --- | --- |

(52)

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests the United Kingdom to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account within one month of the date of receipt of this letter.

| (53) | In particular, the Commission requests the UK to provide:






  — | clarification of the details and timing of the 2001 loan and any further considerations concerning its conformity to the market economy investor principle, |
| --- | --- | --- |

(53)

In particular, the Commission requests the UK to provide:

—

clarification of the details and timing of the 2001 loan and any further considerations concerning its conformity to the market economy investor principle,

| — | clarification of the details of the loan facilities issued in 2003, any further considerations concerning their conformity to the market economy investor principle including concerning the market conformity of the commitment fees paid, and full details of the extended loan facility negotiated with Royal Mail, |
| --- | --- |

—

clarification of the details of the loan facilities issued in 2003, any further considerations concerning their conformity to the market economy investor principle including concerning the market conformity of the commitment fees paid, and full details of the extended loan facility negotiated with Royal Mail,

| — | full details of the pensions escrow account, including the terms on which it may be called upon by the RMPP, the legal instruments establishing it, the effect of its creation on the pensions contributions to be paid by RM, and any further considerations concerning its assessment under Article 87(1) of the Treaty, |
| --- | --- |

—

full details of the pensions escrow account, including the terms on which it may be called upon by the RMPP, the legal instruments establishing it, the effect of its creation on the pensions contributions to be paid by RM, and any further considerations concerning its assessment under Article 87(1) of the Treaty,

| — | full details of the GBP 300 million shareholder loan announced on 8 February 2007. |
| --- | --- |

—

full details of the GBP 300 million shareholder loan announced on 8 February 2007.

| (54) | The Commission raises no objection to the change of funding arrangements for the measures in favour of POL of which the United Kingdom informed the Commission on 6 October 2006. |
| --- | --- |

(54)

The Commission raises no objection to the change of funding arrangements for the measures in favour of POL of which the United Kingdom informed the Commission on 6 October 2006.

| (55) | The Commission requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(55)

The Commission requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

| (56) | The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. |
| --- | --- |

(56)

The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

| (57) | The Commission warns the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.“ |
| --- | --- |

(57)

The Commission warns the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.“

---

(1)  These measures complement earlier measures the Commission approved in 2002. On 12 March 2002 the Commission approved the funding of a basic postal account to credit social benefits and from which cash can be withdrawn at post office counters for those benefits holders who do not want to open an account with a bank. On 18 September 2002 the Commission approved minimum funding necessary for POL to close 3 000 urban counters no longer required under the 2000 UK Postal Services Act (2000).

1

| — | an annual compensation of GBP 150 million granted to POL for the net public service cost of rural counter coverage (“rural network support”), |
| --- | --- |

—

an annual compensation of GBP 150 million granted to POL for the net public service cost of rural counter coverage (“rural network support”),

| — | an aid devoted to back POL's debt to Royal Mail Group plc which had financed POL's balance-sheet deficits up to 31 March 2002 (“debt payment funding”), |
| --- | --- |

—

an aid devoted to back POL's debt to Royal Mail Group plc which had financed POL's balance-sheet deficits up to 31 March 2002 (“debt payment funding”),

| — | a rolling working capital loan to POL for over-the-counter cash payments meant to fund the basic postal account. |
| --- | --- |

—

a rolling working capital loan to POL for over-the-counter cash payments meant to fund the basic postal account.

(2)  It should be noted that this decision stated the measures not to be State aid given the jurisprudence existent at the time, but in the alternative to be compatible with the common market if they were considered to be aid. When one measure (rural network support funding) was reassessed in case N 166/05 in the light of the subsequent jurisprudence, it was considered to be State aid.

2

(3)  Business secret.

3

(4)  Commission notice on the method for setting the reference and discount rates (OJ C 273, 9.9.1997, p. 3).

4

(5)  OJ C 307, 13.11.1993, p. 3, paragraph 30.

5

(6)  Judgment of the Court of 24 July 2003, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Case C-280-00, [2003] ECR I-7747.

6

(7)  Judgment of the Court of 2 July 1974, Italian Republic v Commission of the European Communities — Family allowances in the textile industry, Case 173-73, [1974] ECR 709.

7

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/42 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/42

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4654 – IPR/Mitsui (UK Electricity generation business))

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 91/11)

| 1. | Komisija je 19. aprila 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji International Power plc („IPR“, Združeno Kraljestvo) in Mitsui & Co., Ltd. („Mitsui“, Japonska) z nakupom delnic v novo ustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita skupni nadzor nad podjetji Deeside Power Development Company Limited („Deeside“, Združeno Kraljestvo), Rugeley Power Limited („Rugeley“, Združeno Kraljestvo), International Power IQ Limited („Indian Queens“, Združeno Kraljestvo) in International Power Fuel Company Limited („IPFC“, Združeno Kraljestvo), ki so trenutno pod izključnim nadzorom podjetja IPR, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. aprila 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji International Power plc („IPR“, Združeno Kraljestvo) in Mitsui & Co., Ltd. („Mitsui“, Japonska) z nakupom delnic v novo ustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita skupni nadzor nad podjetji Deeside Power Development Company Limited („Deeside“, Združeno Kraljestvo), Rugeley Power Limited („Rugeley“, Združeno Kraljestvo), International Power IQ Limited („Indian Queens“, Združeno Kraljestvo) in International Power Fuel Company Limited („IPFC“, Združeno Kraljestvo), ki so trenutno pod izključnim nadzorom podjetja IPR, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za IPR: proizvodnja električne energije v Združenem Kraljestvu in državah zunaj EU; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za IPR: proizvodnja električne energije v Združenem Kraljestvu in državah zunaj EU;

| — | za Mitsui: trgovanje z različnimi surovinami po svetu; |
| --- | --- |

—

za Mitsui: trgovanje z različnimi surovinami po svetu;

| — | za Deeside, Rugeley in Indian Queens: proizvodnja električne energije v Združenem Kraljestvu; |
| --- | --- |

—

za Deeside, Rugeley in Indian Queens: proizvodnja električne energije v Združenem Kraljestvu;

| — | za IPFC: nakup premoga in biomase. |
| --- | --- |

—

za IPFC: nakup premoga in biomase.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4654 – IPR/Mitsui (UK electricity generation business) na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4654 – IPR/Mitsui (UK electricity generation business) na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/43

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 91/12)

| 1. | Komisija je 19. aprila 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bridgepoint Capital Group Ltd. („Bridgepoint“, Združeno Kraljestvo) z nakupom delnic pridobi izključni nadzor nad celotnim oddelkom za izobraževanje podjetja Wolters Kluwer N.V. („WKE“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. aprila 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bridgepoint Capital Group Ltd. („Bridgepoint“, Združeno Kraljestvo) z nakupom delnic pridobi izključni nadzor nad celotnim oddelkom za izobraževanje podjetja Wolters Kluwer N.V. („WKE“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Bridgepoint: družba za naložbe lastniškega kapitala; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Bridgepoint: družba za naložbe lastniškega kapitala;

| — | za WKE: ponudnik izobraževalnih vsebin. |
| --- | --- |

—

za WKE: ponudnik izobraževalnih vsebin.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 91/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 91/44

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4498 – HgCapital/Denton)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 91/13)

| 1. | Komisija je 18. aprila 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje HgCapital Investments Managers Ltd, Združeno Kraljestvo („HgCapital“), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnimi podjetji Denton ATD, Inc., ZDA, Robert Denton, Inc., ZDA, in Denton COE GmbH, Nemčija (skupaj „Denton“), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 18. aprila 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje HgCapital Investments Managers Ltd, Združeno Kraljestvo („HgCapital“), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnimi podjetji Denton ATD, Inc., ZDA, Robert Denton, Inc., ZDA, in Denton COE GmbH, Nemčija (skupaj „Denton“), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za HgCapital (FTSS): proizvodnja in dobava varnostnih testnih naprav ter zagotavljanje s tem povezanih storitev; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za HgCapital (FTSS): proizvodnja in dobava varnostnih testnih naprav ter zagotavljanje s tem povezanih storitev;

| — | za Denton: proizvodnja in dobava varnostnih testnih naprav ter zagotavljanje s tem povezanih storitev. |
| --- | --- |

—

za Denton: proizvodnja in dobava varnostnih testnih naprav ter zagotavljanje s tem povezanih storitev.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4498 – HgCapital/Denton na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4498 – HgCapital/Denton na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---