# Úřední věstník C 103E/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 103E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 508. května 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 103E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 508. května 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | Rada |
| 2007/C 103E/01 | Společný postoj (ES) č. 4/2007 ze dne 5. března 2007 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se na období let 2007-2013 zavádí zvláštní program pro předcházení násilí páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání a pro ochranu obětí a ohrožených skupin (program Daphne III) jako součást obecného programu Základní práva a spravedlnost | 1 |
| 2007/C 103E/02 | Společný postoj (ES) č. 5/2007 ze dne 22. března 2007 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2007-2013) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 103E/03 | Společný postoj (ES) č. 6/2007 přijatý Radou dne 22. března 2007 v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí | 26 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

Rada

2007/C 103E/01

Společný postoj (ES) č. 4/2007 ze dne 5. března 2007 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se na období let 2007-2013 zavádí zvláštní program pro předcházení násilí páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání a pro ochranu obětí a ohrožených skupin (program Daphne III) jako součást obecného programu Základní práva a spravedlnost

1

2007/C 103E/02

Společný postoj (ES) č. 5/2007 ze dne 22. března 2007 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2007-2013) (
  1
  )

1

11

2007/C 103E/03

Společný postoj (ES) č. 6/2007 přijatý Radou dne 22. března 2007 v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

Rada

| 8.5.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 103/1

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 4/2007

přijatý Radou dne 5. března 2007

s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. .../.../ES ze dne ..., kterým se na období let 2007-2013 zavádí zvláštní program pro předcházení násilí páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání a pro ochranu obětí a ohrožených skupin (program Daphne III) jako součást obecného programu „Základní práva a spravedlnost“

(2007/C 103 E/01)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 152 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Smlouva stanoví, že při vymezování a provádění všech politik a činností Společenství musí být zajištěna vysoká úroveň ochrany lidského zdraví, ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. p) Smlouvy vyžaduje, aby činnosti Společenství zahrnovaly přínos k dosažení vysoké úrovně ochrany zdraví. |
| --- | --- |

(1)

Smlouva stanoví, že při vymezování a provádění všech politik a činností Společenství musí být zajištěna vysoká úroveň ochrany lidského zdraví, ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. p) Smlouvy vyžaduje, aby činnosti Společenství zahrnovaly přínos k dosažení vysoké úrovně ochrany zdraví.

| (2) | Činnost Společenství by měla doplňovat politiky členských států ke zlepšování veřejného zdraví a odstraňování příčin ohrožení lidského zdraví. |
| --- | --- |

(2)

Činnost Společenství by měla doplňovat politiky členských států ke zlepšování veřejného zdraví a odstraňování příčin ohrožení lidského zdraví.

| (3) | Fyzické, sexuální a psychické násilí páchané na dětech, mladých lidech a ženách, včetně vyhrožování takovými činy, nátlak nebo svévolné zbavení svobody, ať ve veřejném, nebo soukromém životě, představuje porušení jejich práva na život, bezpečnost, svobodu, důstojnost a fyzickou a emocionální nedotknutelnost a vážnou hrozbu pro tělesné a duševní zdraví obětí takového násilí. Toto násilí, tak rozšířené v celém Společenství, představuje vážné porušení základních práv, ohrožení zdraví a překážku pro požívání bezpečného, svobodného a plnoprávného občanství. |
| --- | --- |

(3)

Fyzické, sexuální a psychické násilí páchané na dětech, mladých lidech a ženách, včetně vyhrožování takovými činy, nátlak nebo svévolné zbavení svobody, ať ve veřejném, nebo soukromém životě, představuje porušení jejich práva na život, bezpečnost, svobodu, důstojnost a fyzickou a emocionální nedotknutelnost a vážnou hrozbu pro tělesné a duševní zdraví obětí takového násilí. Toto násilí, tak rozšířené v celém Společenství, představuje vážné porušení základních práv, ohrožení zdraví a překážku pro požívání bezpečného, svobodného a plnoprávného občanství.

| (4) | Světová zdravotnická organizace (WHO) definuje zdraví jako stav celkové fyzické, duševní a sociální pohody, nikoli pouze jako nepřítomnost nemoci nebo postižení. Podle rezoluce shromáždění WHO z roku 1996 je násilí jedním z hlavních celosvětových problémů souvisejících s veřejným zdravím. Ve své zprávě o násilí a zdraví ze dne 3. října 2002 doporučuje WHO podporovat opatření primární prevence, posilovat opatření na pomoc obětem násilí a zlepšovat spolupráci a výměnu informací v oblasti předcházení násilí. |
| --- | --- |

(4)

Světová zdravotnická organizace (WHO) definuje zdraví jako stav celkové fyzické, duševní a sociální pohody, nikoli pouze jako nepřítomnost nemoci nebo postižení. Podle rezoluce shromáždění WHO z roku 1996 je násilí jedním z hlavních celosvětových problémů souvisejících s veřejným zdravím. Ve své zprávě o násilí a zdraví ze dne 3. října 2002 doporučuje WHO podporovat opatření primární prevence, posilovat opatření na pomoc obětem násilí a zlepšovat spolupráci a výměnu informací v oblasti předcházení násilí.

| (5) | Tyto zásady jsou uznány v řadě úmluv, prohlášení a protokolů hlavních mezinárodních organizací a institucí, jako jsou Organizace spojených národů, Mezinárodní organizace práce (MOP), Světová konference o ženách a Světový kongres proti pohlavnímu vykořisťování dětí pro obchodní účely. |
| --- | --- |

(5)

Tyto zásady jsou uznány v řadě úmluv, prohlášení a protokolů hlavních mezinárodních organizací a institucí, jako jsou Organizace spojených národů, Mezinárodní organizace práce (MOP), Světová konference o ženách a Světový kongres proti pohlavnímu vykořisťování dětí pro obchodní účely.

| (6) | Boj proti násilí by měl být vsazen do souvislosti ochrany základních práv uznaných v Listině základních práv Evropské unie (4) a v doprovodných vysvětlujících poznámkách, s přihlédnutím k právnímu postavení této Listiny, která mimo jiné uznává právo na důstojnost, rovnoprávnost a solidaritu. Zahrnuje řadu konkrétních článků týkajících se ochrany a podpory fyzické a psychické nedotknutelnosti, rovného zacházení pro muže a ženy, práv dětí a nediskriminace, jakož i uznávání zákazu nelidského nebo ponižujícího zacházení, otroctví a nucené práce a dětské práce. Uznává, že při vymezování a provádění veškerých politik a činností Společenství je nezbytná vysoká úroveň ochrany lidského zdraví. |
| --- | --- |

(6)

Boj proti násilí by měl být vsazen do souvislosti ochrany základních práv uznaných v Listině základních práv Evropské unie (4) a v doprovodných vysvětlujících poznámkách, s přihlédnutím k právnímu postavení této Listiny, která mimo jiné uznává právo na důstojnost, rovnoprávnost a solidaritu. Zahrnuje řadu konkrétních článků týkajících se ochrany a podpory fyzické a psychické nedotknutelnosti, rovného zacházení pro muže a ženy, práv dětí a nediskriminace, jakož i uznávání zákazu nelidského nebo ponižujícího zacházení, otroctví a nucené práce a dětské práce. Uznává, že při vymezování a provádění veškerých politik a činností Společenství je nezbytná vysoká úroveň ochrany lidského zdraví.

| (7) | Evropský parlament vyzval Komisi, aby vypracovala a prováděla akční programy pro boj proti takovému násilí, a to mimo jiné ve svém usnesení ze dne 19. května 2000 ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu„Za další opatření v boji proti obchodu se ženami“ (5), usnesení ze dne 20. září 2001 o mrzačení ženských pohlavních orgánů (6), usnesení ze dne 17. ledna 2006 o strategiích předcházení obchodu se ženami a dětmi, jimž hrozí pohlavní vykořisťování (7), a usnesení ze dne 2. února 2006 o současném stavu boje proti násilí páchanému na ženách a o případných budoucích krocích (8). |
| --- | --- |

(7)

Evropský parlament vyzval Komisi, aby vypracovala a prováděla akční programy pro boj proti takovému násilí, a to mimo jiné ve svém usnesení ze dne 19. května 2000 ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu„Za další opatření v boji proti obchodu se ženami“ (5), usnesení ze dne 20. září 2001 o mrzačení ženských pohlavních orgánů (6), usnesení ze dne 17. ledna 2006 o strategiích předcházení obchodu se ženami a dětmi, jimž hrozí pohlavní vykořisťování (7), a usnesení ze dne 2. února 2006 o současném stavu boje proti násilí páchanému na ženách a o případných budoucích krocích (8).

| (8) | Akční program Společenství zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 293/2000/ES ze dne 24. ledna 2000, kterým se přijímá akční program Společenství (program Daphne) (2000 až 2003) o preventivních opatřeních v boji proti násilí páchanému na dětech, mladých osobych a ženách (9), pomohl zvýšit informovanost v Evropské unii a posílit a upevnit spolupráci mezi organizacemi, které v členských státech bojují proti násilí. |
| --- | --- |

(8)

Akční program Společenství zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 293/2000/ES ze dne 24. ledna 2000, kterým se přijímá akční program Společenství (program Daphne) (2000 až 2003) o preventivních opatřeních v boji proti násilí páchanému na dětech, mladých osobych a ženách (9), pomohl zvýšit informovanost v Evropské unii a posílit a upevnit spolupráci mezi organizacemi, které v členských státech bojují proti násilí.

| (9) | Akční program Společenství zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 803/2004/ES ze dne 21. dubna 2004, kterým se přijímá akční program Společenství (2004 až 2008) pro předcházení násilí páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání a pro ochranu obětí a ohrožených skupin (program Daphne II) (10), dále rozvinul výsledky již dosažené v rámci programu Daphne; podle čl. 8 odst. 2 rozhodnutí č. 803/2004/ES Komise přijme nezbytná opatření k zajištění souladu ročních přidělovaných částek s novými finančními výhledy. |
| --- | --- |

(9)

Akční program Společenství zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 803/2004/ES ze dne 21. dubna 2004, kterým se přijímá akční program Společenství (2004 až 2008) pro předcházení násilí páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání a pro ochranu obětí a ohrožených skupin (program Daphne II) (10), dále rozvinul výsledky již dosažené v rámci programu Daphne; podle čl. 8 odst. 2 rozhodnutí č. 803/2004/ES Komise přijme nezbytná opatření k zajištění souladu ročních přidělovaných částek s novými finančními výhledy.

| (10) | Je žádoucí zajistit pokračování projektů podporovaných programy Daphne a Daphne II. |
| --- | --- |

(10)

Je žádoucí zajistit pokračování projektů podporovaných programy Daphne a Daphne II.

| (11) | Je důležité a nezbytné uvědomit si závažné bezprostřední i dlouhodobé důsledky násilí páchaného na dětech, mladých lidech a ženách pro jejich tělesné a duševní zdraví a jejich duševní a sociální vývoj a pro rovné příležitosti dotčených osob, pro jednotlivce, rodiny a společenství lidí a také vysoké sociální a ekonomické náklady pro společnost jako celek. |
| --- | --- |

(11)

Je důležité a nezbytné uvědomit si závažné bezprostřední i dlouhodobé důsledky násilí páchaného na dětech, mladých lidech a ženách pro jejich tělesné a duševní zdraví a jejich duševní a sociální vývoj a pro rovné příležitosti dotčených osob, pro jednotlivce, rodiny a společenství lidí a také vysoké sociální a ekonomické náklady pro společnost jako celek.

| (12) | Násilí páchané na ženách má mnoho podob, od domácího násilí, jež je běžné na všech úrovních společnosti, po nepřípustné tradiční zvyklosti související s vykonáváním fyzického násilí na ženách, jako je mrzačení ženských pohlavních orgánů a trestné činy související se ctí, které představují zvláštní formu násilí páchaného na ženách. |
| --- | --- |

(12)

Násilí páchané na ženách má mnoho podob, od domácího násilí, jež je běžné na všech úrovních společnosti, po nepřípustné tradiční zvyklosti související s vykonáváním fyzického násilí na ženách, jako je mrzačení ženských pohlavních orgánů a trestné činy související se ctí, které představují zvláštní formu násilí páchaného na ženách.

| (13) | Děti, mladí lidé nebo ženy, které se staly svědky napadení blízké příbuzné osoby, by měly být pokládány za oběti násilí v souladu s programem zavedeným tímto rozhodnutím (dále jen „program“). |
| --- | --- |

(13)

Děti, mladí lidé nebo ženy, které se staly svědky napadení blízké příbuzné osoby, by měly být pokládány za oběti násilí v souladu s programem zavedeným tímto rozhodnutím (dále jen „program“).

| (14) | Pokud jde o předcházení násilí, včetně zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí, mladých lidí a žen, a o ochranu obětí a ohrožených skupin, může Evropská unie přispět přidanou hodnotou k akcím prováděným převážně členskými státy, a to těmito prostředky: šířením a výměnou informací, zkušeností a osvědčených postupů, podporou inovačního přístupu, společným stanovováním priorit, rozvojem vhodných sítí, výběrem projektů na úrovni Společenství, včetně projektů na podporu bezplatných telefonních linek na pomoc dětem a tísňových telefonních linek pro pohřešované a pohlavně vykořisťované děti; motivací a mobilizací všech zúčastněných stran; a celoevropskými osvětovými kampaněmi proti násilí. Tyto činnosti by měly zahrnovat také podporu dětí, mladých lidí a žen, které jsou oběťmi obchodu s lidmi. |
| --- | --- |

(14)

Pokud jde o předcházení násilí, včetně zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí, mladých lidí a žen, a o ochranu obětí a ohrožených skupin, může Evropská unie přispět přidanou hodnotou k akcím prováděným převážně členskými státy, a to těmito prostředky: šířením a výměnou informací, zkušeností a osvědčených postupů, podporou inovačního přístupu, společným stanovováním priorit, rozvojem vhodných sítí, výběrem projektů na úrovni Společenství, včetně projektů na podporu bezplatných telefonních linek na pomoc dětem a tísňových telefonních linek pro pohřešované a pohlavně vykořisťované děti; motivací a mobilizací všech zúčastněných stran; a celoevropskými osvětovými kampaněmi proti násilí. Tyto činnosti by měly zahrnovat také podporu dětí, mladých lidí a žen, které jsou oběťmi obchodu s lidmi.

| (15) | Vzhledem k tomu, že základní příčiny a důsledky násilí mohou často účinně řešit místní a regionální organizace ve spolupráci se svými protějšky z jiných členských států, měl by program patřičně zdůraznit preventivní opatření a akce na podporu obětí prováděné na místní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

(15)

Vzhledem k tomu, že základní příčiny a důsledky násilí mohou často účinně řešit místní a regionální organizace ve spolupráci se svými protějšky z jiných členských států, měl by program patřičně zdůraznit preventivní opatření a akce na podporu obětí prováděné na místní a regionální úrovni.

| (16) | Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž předcházení všem formám násilí páchaného na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu potřeby vyměňovat si informace na úrovni Společenství a šířit osvědčené postupy v celém Společenství, a může jich být proto lépe dosaženo na úrovni Společenství vzhledem k potřebě koordinovaného a víceoborového přístupu a z důvodu rozsahu nebo účinků programu, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(16)

Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž předcházení všem formám násilí páchaného na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu potřeby vyměňovat si informace na úrovni Společenství a šířit osvědčené postupy v celém Společenství, a může jich být proto lépe dosaženo na úrovni Společenství vzhledem k potřebě koordinovaného a víceoborového přístupu a z důvodu rozsahu nebo účinků programu, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

| (17) | Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (11). |
| --- | --- |

(17)

Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (11).

| (18) | Je třeba použít nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (12) (dále jen „finanční nařízení“), a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 (13) o prováděcích pravidlech k nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, která chrání finanční zájmy Společenství, s přihlédnutím k zásadám jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, k omezení počtu případů, kdy si Komise ponechává přímou odpovědnost za jejich provádění a řízení, a k požadované proporcionalitě mezi objemem prostředků a administrativní zátěží související s jejich využíváním. |
| --- | --- |

(18)

Je třeba použít nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (12) (dále jen „finanční nařízení“), a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 (13) o prováděcích pravidlech k nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, která chrání finanční zájmy Společenství, s přihlédnutím k zásadám jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, k omezení počtu případů, kdy si Komise ponechává přímou odpovědnost za jejich provádění a řízení, a k požadované proporcionalitě mezi objemem prostředků a administrativní zátěží související s jejich využíváním.

| (19) | Měla by být rovněž přijata vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a měly by být učiněny nezbytné kroky k vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (14), s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (15) a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (16). |
| --- | --- |

(19)

Měla by být rovněž přijata vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a měly by být učiněny nezbytné kroky k vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (14), s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (15) a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (16).

| (20) | Pro granty na provozní výdaje vyžaduje finanční nařízení přijetí základního právního aktu. |
| --- | --- |

(20)

Pro granty na provozní výdaje vyžaduje finanční nařízení přijetí základního právního aktu.

| (21) | Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (17). |
| --- | --- |

(21)

Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (17).

| (22) | Vyvážená účast žen a mužů v procesu rozhodování je jedním ze zásadních prvků umožňujících dosažení skutečné rovnosti mezi ženami a muži. Členské státy by z tohoto důvodu měly vyvinout co největší úsilí o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve výboru uvedeném v článku 10, |
| --- | --- |

(22)

Vyvážená účast žen a mužů v procesu rozhodování je jedním ze zásadních prvků umožňujících dosažení skutečné rovnosti mezi ženami a muži. Členské státy by z tohoto důvodu měly vyvinout co největší úsilí o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve výboru uvedeném v článku 10,

ROZHODLY TAKTO:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Na základě politik a cílů stanovených v programech Daphne a Daphne II se tímto rozhodnutím zavádí zvláštní program pro předcházení násilí páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání a pro ochranu obětí a ohrožených skupin (program Daphne III) (dále jen „program“) jako součást obecného programu „Základní práva a spravedlnost“, jehož účelem je přispět k vysoké úrovni ochrany před násilím s cílem zvýšit ochranu tělesného a duševního zdraví.

2.   Program zahrnuje období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.

3.   Pro účely programu pojem „děti“ zahrnuje věkové rozpětí 0-18 let v souladu s mezinárodními akty, které se vztahují k právům dítěte.

4.   Avšak projekty s akcemi zvláště určenými pro cílové skupiny, jakými jsou například „mládež“ (ve věku 13 až 19 let) nebo osoby ve věku od 12 do 25 let, se považují za projekty zaměřené na kategorii „mladých lidí“.

Článek 2

Obecné cíle

1.   Cílem programu je přispět k ochraně dětí, mladých lidí a žen před všemi formami násilí a dosáhnout vysoké úrovně ochrany zdraví, tělesné a duševní pohody a sociální soudržnosti.

2.   Aniž jsou dotčeny cíle a pravomoci Evropského společenství, přispívají obecné cíle programu, zejména pokud jde o děti, mladé lidi a ženy, k rozvoji politik Společenství a konkrétněji těch, které se týkají veřejného zdraví, lidských práv a rovnosti žen a mužů, jakož i akcí zaměřených na ochranu práv dětí a boj proti obchodu s lidmi a pohlavnímu vykořisťování.

Článek 3

Konkrétní cíl

Konkrétním cílem programu je přispívat k předcházení všem formám násilí páchaného na dětech, mladých lidech a ženách, včetně pohlavního vykořisťování a obchodu s lidmi, ať k němu dochází na veřejnosti, nebo v soukromí, a k potírání všech těchto forem násilí, a to přijímáním preventivních opatření a poskytováním podpory a ochrany obětem a ohroženým skupinám. Toho se dosáhne prostřednictvím následujících akcí nadnárodní povahy nebo jinými druhy akcí uvedených v článku 4:

| a) | pomocí a podporou nevládních a jiných organizací působících v této oblasti, které jsou uvedeny v článku 7; |
| --- | --- |

a)

pomocí a podporou nevládních a jiných organizací působících v této oblasti, které jsou uvedeny v článku 7;

| b) | přípravou a prováděním osvětových akcí zaměřených na konkrétní cílové skupiny, jako jsou určitá povolání, příslušné orgány, určené skupiny z řad veřejnosti a ohrožené skupiny, s cílem zlepšit chápání a podporu v souvislosti s přijetím nulové tolerance vůči násilí, jakož i prosazovat podporu obětem a hlásit případy násilí příslušným orgánům; |
| --- | --- |

b)

přípravou a prováděním osvětových akcí zaměřených na konkrétní cílové skupiny, jako jsou určitá povolání, příslušné orgány, určené skupiny z řad veřejnosti a ohrožené skupiny, s cílem zlepšit chápání a podporu v souvislosti s přijetím nulové tolerance vůči násilí, jakož i prosazovat podporu obětem a hlásit případy násilí příslušným orgánům;

| c) | šířením výsledků získaných v rámci programů Daphne a Daphne II, včetně jejich úpravy, přenosu a využití jinými příjemci nebo v jiných zeměpisných oblastech; |
| --- | --- |

c)

šířením výsledků získaných v rámci programů Daphne a Daphne II, včetně jejich úpravy, přenosu a využití jinými příjemci nebo v jiných zeměpisných oblastech;

| d) | stanovením a podporou akcí přispívajících k pozitivnímu přístupu k lidem ohroženým násilím, konkrétně prosazováním přístupu, který podporuje úctu k těmto lidem, jejich tělesnou a duševní pohodu a seberealizaci; |
| --- | --- |

d)

stanovením a podporou akcí přispívajících k pozitivnímu přístupu k lidem ohroženým násilím, konkrétně prosazováním přístupu, který podporuje úctu k těmto lidem, jejich tělesnou a duševní pohodu a seberealizaci;

| e) | vytvořením a podporou víceoborových sítí s cílem posílit spolupráci mezi nevládními a jinými organizacemi působícími v této oblasti; |
| --- | --- |

e)

vytvořením a podporou víceoborových sítí s cílem posílit spolupráci mezi nevládními a jinými organizacemi působícími v této oblasti;

| f) | zajištěním rozšíření základního okruhu informací a poznatků podložených důkazy, výměny, určení a šíření informací a osvědčených postupů, mimo jiné prostřednictvím výzkumu, odborné přípravy, studijních pobytů a výměny zaměstnanců; |
| --- | --- |

f)

zajištěním rozšíření základního okruhu informací a poznatků podložených důkazy, výměny, určení a šíření informací a osvědčených postupů, mimo jiné prostřednictvím výzkumu, odborné přípravy, studijních pobytů a výměny zaměstnanců;

| g) | přípravou a testováním informačních a vzdělávacích materiálů týkajících se předcházení násilí páchaného na dětech, mladých lidech a ženách, jakož i doplněním a úpravou materiálů, které jsou již k dispozici pro použití v jiných zeměpisných oblastech nebo pro jiné cílové skupiny; |
| --- | --- |

g)

přípravou a testováním informačních a vzdělávacích materiálů týkajících se předcházení násilí páchaného na dětech, mladých lidech a ženách, jakož i doplněním a úpravou materiálů, které jsou již k dispozici pro použití v jiných zeměpisných oblastech nebo pro jiné cílové skupiny;

| h) | studiem jevů souvisejících s násilím a jeho dopadu na oběti i na společnost jako celek, včetně nákladů na zdravotní péči, sociálních a ekonomických nákladů, s cílem řešit základní příčiny násilí na všech úrovních společnosti; |
| --- | --- |

h)

studiem jevů souvisejících s násilím a jeho dopadu na oběti i na společnost jako celek, včetně nákladů na zdravotní péči, sociálních a ekonomických nákladů, s cílem řešit základní příčiny násilí na všech úrovních společnosti;

| i) | přípravou a prováděním podpůrných programů pro oběti a ohrožené osoby a intervenčních programů pro pachatele, při současném zajištění bezpečnosti obětí. |
| --- | --- |

i)

přípravou a prováděním podpůrných programů pro oběti a ohrožené osoby a intervenčních programů pro pachatele, při současném zajištění bezpečnosti obětí.

Článek 4

Druhy akcí

Za účelem sledování obecných a konkrétních cílů uvedených v článcích 2 a 3 podporuje program za podmínek stanovených v ročních pracovních programech tyto druhy akcí:

| a) | konkrétní akce prováděné Komisí, například studie a výzkum, průzkumy veřejného mínění a šetření, vypracování ukazatelů a metodik, sběr, zpracování a šíření údajů a statistických dat, semináře, konference a odborná setkání, organizaci veřejných kampaní a akcí, tvorbu a provoz asistenční služby a internetových stránek, přípravu a šíření informačních materiálů (včetně počítačových aplikací a materiálů pro odbornou přípravu), založení a podporu koncepční skupiny odborníků poskytující odborné poradenství v souvislosti s násilím, podporu jiným sítím odborníků členských států a analytické, monitorovací a hodnotící činnosti; |
| --- | --- |

a)

konkrétní akce prováděné Komisí, například studie a výzkum, průzkumy veřejného mínění a šetření, vypracování ukazatelů a metodik, sběr, zpracování a šíření údajů a statistických dat, semináře, konference a odborná setkání, organizaci veřejných kampaní a akcí, tvorbu a provoz asistenční služby a internetových stránek, přípravu a šíření informačních materiálů (včetně počítačových aplikací a materiálů pro odbornou přípravu), založení a podporu koncepční skupiny odborníků poskytující odborné poradenství v souvislosti s násilím, podporu jiným sítím odborníků členských států a analytické, monitorovací a hodnotící činnosti;

| b) | specifické nadnárodní projekty v zájmu Společenství, do nichž jsou zapojeny alespoň dva členské státy za podmínek stanovených v ročních pracovních programech; |
| --- | --- |

b)

specifické nadnárodní projekty v zájmu Společenství, do nichž jsou zapojeny alespoň dva členské státy za podmínek stanovených v ročních pracovních programech;

| c) | podporu činností nevládních a jiných organizací sledujících cíl obecného evropského zájmu týkající se obecných cílů tohoto programu uvedených v článku 2, a to za podmínek stanovených v ročních pracovních programech. |
| --- | --- |

c)

podporu činností nevládních a jiných organizací sledujících cíl obecného evropského zájmu týkající se obecných cílů tohoto programu uvedených v článku 2, a to za podmínek stanovených v ročních pracovních programech.

Článek 5

Účast třetích zemí

Akcí programu se mohou účastnit tyto země:

| a) | země, s nimiž Evropská unie podepsala smlouvy o přistoupení; |
| --- | --- |

a)

země, s nimiž Evropská unie podepsala smlouvy o přistoupení;

| b) | kandidátské země, jež jsou příjemci pomoci z předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Společenství stanovenými v rámcové dohodě a v rozhodnutích příslušných rad přidružení; |
| --- | --- |

b)

kandidátské země, jež jsou příjemci pomoci z předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Společenství stanovenými v rámcové dohodě a v rozhodnutích příslušných rad přidružení;

| c) | státy ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, a to v souladu s ustanoveními této dohody; |
| --- | --- |

c)

státy ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, a to v souladu s ustanoveními této dohody;

| d) | země západního Balkánu, v souladu s úpravami, které mají být s těmito zeměmi stanoveny podle rámcových dohod o obecných zásadách jejich účasti v programech Společenství. |
| --- | --- |

d)

země západního Balkánu, v souladu s úpravami, které mají být s těmito zeměmi stanoveny podle rámcových dohod o obecných zásadách jejich účasti v programech Společenství.

K projektům se mohou přidružit kandidátské země, které se programu neúčastní, pokud to přispěje k jejich přípravě na přistoupení, nebo jiné třetí země neúčastnící se programu, pokud to poslouží cílům projektů.

Článek 6

Skupiny příjemců a cílové skupiny

1.   Příjemci programu jsou děti, mladí lidé a ženy, které jsou oběťmi násilí nebo kterým hrozí, že se jimi stanou.

2.   Hlavními cílovými skupinami programu jsou mimo jiné rodiny, učitelé a další pedagogičtí pracovníci, sociální pracovníci, policisté a příslušníci pohraniční stráže, místní, celostátní a vojenské orgány, lékaři a další zdravotníci, pracovníci v soudnictví, nevládní organizace, odbory a náboženské obce.

Článek 7

Přístup k programu

Program je otevřen účasti soukromých či veřejných organizací a institucí (příslušných místních orgánů na vhodné úrovni, univerzitních kateder a výzkumných středisek), které se zabývají předcházením násilí páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potíráním nebo ochranou proti takovému násilí nebo poskytováním pomoci obětem nebo prováděním cílených opatření k podpoře odmítnutí takového násilí nebo k podpoře změn postoje a chování vůči ohroženým skupinám a obětem násilí.

Článek 8

Druhy opatření

1.   Financování Společenstvím může mít tyto právní formy:

| — | granty, |
| --- | --- |

—

granty,

| — | smlouvy na veřejné zakázky. |
| --- | --- |

—

smlouvy na veřejné zakázky.

2.   Granty Společenství se udělují po posouzení žádostí podaných na základě výzev k předkládání návrhů, s výjimkou řádně odůvodněných výjimečných naléhavých případů nebo případů, kdy charakteristika příjemce nedává pro určitou akci jinou možnost. Granty Společenství se poskytují prostřednictvím grantů na provozní náklady a grantů na akce. Maximální míra spolufinancování se upřesní v ročních pracovních programech.

3.   Kromě toho mohou být zpřístupněny výdaje na doplňková opatření prostřednictvím veřejných zakázek, přičemž v takovém případě finanční prostředky Společenství pokrývají nákup služeb a zboží přímo souvisejících s cíli tohoto programu. To se týká mimo jiné výdajů na informace a komunikaci, na přípravu, provádění, sledování, kontrolu a hodnocení projektů, politik, programů a právních předpisů.

Článek 9

Prováděcí opatření

1.   Komise provádí pomoc poskytovanou Společenstvím v souladu s finančním nařízením.

2.   Za účelem provádění programu přijme Komise,v mezích obecných cílů programu uvedených v článku 2 roční pracovní program blíže určující konkrétní cíle, tematické priority, popis doprovodných opatření uvedených v článku 8, a bude-li to nutné, rovněž seznam dalších akcí. Roční pracovní program stanoví minimální podíl ročních výdajů, které mají být na granty přiděleny.

3.   Roční pracovní program se přijímá řídícím postupem podle čl. 10 odst. 2.

4.   Opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí se ve všech ostatních záležitostech přijímají poradním postupem podle čl. 10 odst. 3.

5.   Při postupech posuzování a udělování podpory, které se týkají grantů na akce, se zohledňují mimo jiné tato kritéria:

| a) | obecné a konkrétní cíle uvedené v článcích 2 a 3 a opatření přijatá v jednotlivých oblastech vymezených v článku 3 a soulad s ročním pracovním programem; |
| --- | --- |

a)

obecné a konkrétní cíle uvedené v článcích 2 a 3 a opatření přijatá v jednotlivých oblastech vymezených v článku 3 a soulad s ročním pracovním programem;

| b) | kvalita navrhované akce, pokud jde o její koncepci, uspořádání, prezentaci a očekávané výsledky; |
| --- | --- |

b)

kvalita navrhované akce, pokud jde o její koncepci, uspořádání, prezentaci a očekávané výsledky;

| c) | požadovaná částka, která má být financována Společenstvím a její nákladová efektivnost vzhledem k očekávaným výsledkům; |
| --- | --- |

c)

požadovaná částka, která má být financována Společenstvím a její nákladová efektivnost vzhledem k očekávaným výsledkům;

| d) | vliv očekávaných výsledků na obecné a konkrétní cíle programu vymezené v článcích 2 a 3 a na opatření přijatá v jednotlivých oblastech vymezených v článku 3; |
| --- | --- |

d)

vliv očekávaných výsledků na obecné a konkrétní cíle programu vymezené v článcích 2 a 3 a na opatření přijatá v jednotlivých oblastech vymezených v článku 3;

| e) | inovace. |
| --- | --- |

e)

inovace.

6.   Žádosti o granty na provozní výdaje uvedené v čl. 4 písm. c) se hodnotí na základě:

| a) | souladu s cíli programu; |
| --- | --- |

a)

souladu s cíli programu;

| b) | kvality plánovaných činností; |
| --- | --- |

b)

kvality plánovaných činností;

| c) | pravděpodobného multiplikačního účinku těchto činností na veřejnost; |
| --- | --- |

c)

pravděpodobného multiplikačního účinku těchto činností na veřejnost;

| d) | zeměpisného dopadu prováděných činností; |
| --- | --- |

d)

zeměpisného dopadu prováděných činností;

| e) | zapojení občanů do organizační struktury dotčených subjektů; |
| --- | --- |

e)

zapojení občanů do organizační struktury dotčených subjektů;

| f) | nákladové efektivnosti navrhované činnosti. |
| --- | --- |

f)

nákladové efektivnosti navrhované činnosti.

Článek 10

Výbor

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená ve čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

4.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 11

Doplňkovost

1.   Bude usilováno o součinnost a doplňkovost tohoto programu s dalšími nástroji Společenství, zejména s obecnými programy „Bezpečnost a ochrana svobod“ a „Solidarita a řízení migračních toků“, se 7. rámcovým programem pro výzkum a rozvoj, jakož i s programy pro ochranu zdraví, programem „Zaměstnanost a sociální solidarita – Progress“ a programem „Bezpečnější internet plus“. Rovněž bude usilováno o doplňkovost s Evropským institutem pro rovnost žen a mužů. Statistická složka informací o násilí bude rozvíjena ve spolupráci s členskými státy, v případě potřeby s využitím statistického programu Společenství.

2.   Program může sdílet zdroje s jinými nástroji Společenství, zejména s obecnými programy „Bezpečnost a ochrana svobod“, „Solidarita a řízení migračních toků“ a se 7. rámcovým programem pro výzkum a rozvoj, za účelem provádění akcí splňujících cíle všech uvedených programů.

3.   Na akce financované podle tohoto rozhodnutí nelze získat pomoc pro stejný účel z jiných finančních nástrojů Společenství. Komise zajistí, aby jí příjemci programu poskytli informace o finančních prostředcích obdržených ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a z jiných zdrojů, jakož i informace o podaných žádostech o financování.

Článek 12

Financování

1.   Finanční krytí pro provádění tohoto rozhodnutí v období uvedeném v článku 1 se stanoví na 116 850 000 EUR.

2.   Částky vyčleněné na akce uvedené v programu se zanesou do ročních prostředků souhrnného rozpočtu Evropské unie. Dostupné roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.

Článek 13

Sledování

1.   U každé akce financované programem Komise zajistí, aby příjemce podpory předložil technické a finanční zprávy o postupu prací. Do tří měsíců od dokončení akce se rovněž předloží závěrečná zpráva. Formu a obsah těchto zpráv stanoví Komise.

2.   Komise zajistí, aby byl ve smlouvách a dohodách vyplývajících z provádění programu stanoven zejména dohled a finanční kontrola ze strany Komise (nebo jakéhokoliv zástupce pověřeného Komisí), které jsou v případě potřeby prováděny přímo na místě, včetně namátkových kontrol, a audity Účetního dvora.

3.   Komise od příjemce finanční pomoci vyžaduje, aby uchovával veškerou podkladovou dokumentaci o výdajích na danou akci k dispozici Komisi po dobu pěti let po provedení poslední platby na danou akci.

4.   Na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 Komise v případě potřeby upraví rozsah původně schválené finanční pomoci nebo podmínky jejího přidělení a případně také časový rozvrh plateb.

5.   Komise podnikne veškeré další kroky potřebné k ověření, zda jsou financované akce prováděny řádně a v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí a finančního nařízení.

Článek 14

Ochrana finančních zájmů Společenství

1.   Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Společenství uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jiným nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (ES, Euratom) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.

2.   Pokud jde o akce Společenství financované v rámci programu, použije se nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 při jakémkoli porušení právního předpisů Společenství nebo jakémkoli nesplnění smluvní povinnosti stanovené na základě programu, vyplývajícím z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí spravované.

3.   Komise sníží, pozastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci udělenou na akci, pokud shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto rozhodnutím nebo individuálním rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na základě kterých byla daná finanční pomoc udělena, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala bez souhlasu Komise změny, která je v rozporu s podstatou nebo prováděcími podmínkami daného projektu.

4.   Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok učiněný při provádění akce opravňuje k udělení pouze části z přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce této pomoci o předložení vyjádření ve stanovené lhůtě. Pokud příjemce neposkytne uspokojivou odpověď, Komise může zbývající část finanční pomoci zrušit a požadovat vrácení již vyplacených částek.

5.   Jakékoliv neoprávněné platby se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.

Článek 15

Hodnocení

1.   Program bude průběžně monitorován tak, aby bylo možné sledovat provádění činnosti v jeho rámci.

2.   Komise zajistí pravidelné a nezávislé externí hodnocení programu.

3.   Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:

| a) | nejdéle do 31. března 2011 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních ukazatelích provádění programu, ke které bude přiložen seznam financovaných projektů a opatření; |
| --- | --- |

a)

nejdéle do 31. března 2011 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních ukazatelích provádění programu, ke které bude přiložen seznam financovaných projektů a opatření;

| b) | nejdéle do 31. května 2012 sdělení o pokračování programu; |
| --- | --- |

b)

nejdéle do 31. května 2012 sdělení o pokračování programu;

| c) | nejdéle do 31. prosince 2014 zprávu s hodnocením ex post o provádění a o výsledcích programu. |
| --- | --- |

c)

nejdéle do 31. prosince 2014 zprávu s hodnocením ex post o provádění a o výsledcích programu.

Článek 16

Zveřejňování projektů

Komise každoročně zveřejní seznam projektů financovaných v rámci programu spolu se stručným popisem každého projektu.

Článek 17

Přechodná opatření

Rozhodnutí č. 803/2004/ES se zrušuje. Akce zahájené na základě uvedeného rozhodnutí se jím nadále řídí až do svého dokončení.

Článek 18

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se od ...

V Bruselu,

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda

...

---

(1)  Úř. věst. C 69, 21.3.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 192, 16.8.2006, s. 25.

2

(3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 5. září 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 5. března 2007 a postoj Evropského parlamentu ze dne 5. září 2006 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. C 364, 18.12.2000, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 59, 23.2.2001, s. 307.

5

(6)  Úř. věst. C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

6

(7)  Úř. věst. C 287 E, 24.11.2006, s. 75.

7

(8)  Úř. věst. C 288 E, 25.11.2006, s. 66.

8

(9)  Úř. věst. L 34, 9.2.2000, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

11

(12)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

12

(13)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 1248/2006 (Úř. věst. L 227, 19.8.2006, s. 3).

13

(14)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

15

(16)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

16

(17)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

17

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

Dne 13. dubna 2005 předložila Komise Radě návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se na období let 2007-2013 zavádí zvláštní program „Boj proti násilí (Daphne) a drogová prevence a informovanost o drogách“ jako součást obecného programu „Základní práva a spravedlnost“, a to na základě článku 152 Smlouvy.

Avšak s ohledem na názory vyjádřené ad hoc Pracovní skupinou Rady pro základní práva a občanství v lednu roku 2006 a s ohledem na přání Výboru Evropského parlamentu pro práva žen oddělit program Daphne od programu protidrogové prevence předložila Komise dne 24. května 2006 pozměněný návrh zavádějící dva zvláštní programy.

Evropský hospodářský a sociální výbor vydal stanovisko dne 19. ledna 2006.

Výbor regionů vydal stanovisko dne 16. února 2006.

Evropský parlament vydal stanovisko dne 5. září 2006 (první čtení).

Rada přijala společný postoj dne 5. března 2007 postupem podle článku 251 Smlouvy.

II.   CÍL

Toto rozhodnutí zavádí na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 sedmiletý program, jehož cílem je předcházení násilí páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání a ochrana obětí a ohrožených skupin (Daphne III). Je součástí obecného programu „Základní práva a spravedlnost“ a vychází z politik a cílů stanovených v prvním programu Daphne a v programu Daphne II.

Konkrétní cíle programu jsou zaměřeny na předcházení všem formám násilí, včetně pohlavního vykořisťování a obchodu s lidmi, a na potírání tohoto násilí, k němuž dochází na veřejnosti nebo v soukromí. Aby bylo těchto cílů dosaženo, disponuje program rozpočtem v celkové výši 116,85 milionů EUR, což představuje značné navýšení oproti programu Daphne II, který měl na dobu pěti let k dispozici částku 50 milionů EUR.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecné poznámky

Dohody o společném postoji bylo dosaženo na základě neformálních tripartitních jednání, která následovala po řadě jednání mezi úřadujícím předsednictvím, spoluzpravodaji a stínovými zpravodaji a zástupci Komise. Dne 1. prosince 2006 dosáhla Rada ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele politické dohody o tomto znění a v rámci kompromisní dohody s Parlamentem se dohodla na prohlášení Rady a Evropského parlamentu, v němž Komisi vyzývají ke zvážení možné iniciativy na vyhlášení Evropského roku boje proti násilí na dětech, mladých lidech a ženách (1).

2.   Změny Evropského parlamentu

V prvním čtení dne 5. září 2006 přijal Evropský parlament 53 změn.

2.1   Změny Evropského parlamentu přijaté Radou

Ve svém společném postoji Rada zohlednila 32 změn. Z tohoto počtu Rada:

| — | přijala 7 změn v plném rozsahu, které přijala také Komise ve svém pozměněném návrhu. Jedná se o změny 6, 13, 22, 25, 30, 50 a 65, |
| --- | --- |

—

přijala 7 změn v plném rozsahu, které přijala také Komise ve svém pozměněném návrhu. Jedná se o změny 6, 13, 22, 25, 30, 50 a 65,

| — | přijala 17 změn v zásadě nebo zčásti, ve většině případů v souladu s přístupem Komise (čísla 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61, 66), |
| --- | --- |

—

přijala 17 změn v zásadě nebo zčásti, ve většině případů v souladu s přístupem Komise (čísla 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61, 66),

| — | dosáhla kompromisního řešení s Parlamentem ohledně dalších 8 změn (čísla 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63, 64). |
| --- | --- |

—

dosáhla kompromisního řešení s Parlamentem ohledně dalších 8 změn (čísla 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63, 64).

2.2   Změny Evropského parlamentu, které jsou pro Radu nepřijatelné

Rada nepřijala 19 změn z důvodů, které vysvětlila Komise ve svém pozměněném návrhu (čísla 14, 17 + 67, 18, 19, 24, 26, 36, 37, 40, 41, 68, 42, 44, 51, 53, 58, 60 a 74).

Rada rovněž nemohla přijmout změny 20 a 69 + 72 týkající se Evropské sítě ombudsmanů pro děti (ENOC), neboť upřednostňuje stejné zacházení pro všechny organizace, které si přejí využívat grantu na provozní náklady. Rada z tohoto důvodu také vypustila třináctý bod odůvodnění a čl. 4 písm. d) a čl. 9 odst. 6 pozměněného návrhu Komise, v nichž byla zmíněna jedna konkrétní organizace.

3.   Další změny provedené Radou

Při přijetí svého společného postoje Rada provedla řadu dalších změn pozměněného návrhu Komise, z nichž mnohé jsou čistě technické úpravy. Ostatní hlavní změny se týkají následujícího:

| | Třináctý bod odůvodnění: tento bod odůvodnění v pozměněném návrhu Komise byl vypuštěn, neboť Rada nepřijala změnu 20, avšak byl nahrazen odkazem na úlohu, již by mohly hrát místní a regionální organizace v boji proti základním příčinám a následkům násilí. |
| --- | --- |

Třináctý bod odůvodnění: tento bod odůvodnění v pozměněném návrhu Komise byl vypuštěn, neboť Rada nepřijala změnu 20, avšak byl nahrazen odkazem na úlohu, již by mohly hrát místní a regionální organizace v boji proti základním příčinám a následkům násilí.

| | Článek 2 (Obecné cíle): Rada dala přednost tomu, aby pozornost byla přímo zaměřena na otázku ochrany dětí, mladých lidí a žen před všemi formami násilí, spíše než aby byl zmíněn obecnější cíl vytvořit prostor svobody, bezpečnosti a práva. |
| --- | --- |

Článek 2 (Obecné cíle): Rada dala přednost tomu, aby pozornost byla přímo zaměřena na otázku ochrany dětí, mladých lidí a žen před všemi formami násilí, spíše než aby byl zmíněn obecnější cíl vytvořit prostor svobody, bezpečnosti a práva.

| | Článek 3 (Konkrétní cíl): z důvodu jasnosti změnila Rada strukturu tohoto článku, takže je v něm uveden pouze jeden konkrétní cíl, po němž následuje výčet jednotlivých akcí nadnárodní povahy. |
| --- | --- |

Článek 3 (Konkrétní cíl): z důvodu jasnosti změnila Rada strukturu tohoto článku, takže je v něm uveden pouze jeden konkrétní cíl, po němž následuje výčet jednotlivých akcí nadnárodní povahy.

| | Čl. 4 písm. b) (Druhy akcí): Rada se raději vrátila k podmínkám v programu Daphne II, kde nadnárodní projekty v zájmu Společenství musely zahrnovat nejméně dva, spíše než tři členské státy, aby mohly být způsobilé pro financování v rámci daného programu. |
| --- | --- |

Čl. 4 písm. b) (Druhy akcí): Rada se raději vrátila k podmínkám v programu Daphne II, kde nadnárodní projekty v zájmu Společenství musely zahrnovat nejméně dva, spíše než tři členské státy, aby mohly být způsobilé pro financování v rámci daného programu.

| | Článek 5 (Účast třetích zemí): byla pozměněna struktura, aby byla zohledněna formulace nedávno použitá v rozhodnutí č. 771/2006/ES o Evropském roku rovných příležitostí pro všechny (2007) (2). |
| --- | --- |

Článek 5 (Účast třetích zemí): byla pozměněna struktura, aby byla zohledněna formulace nedávno použitá v rozhodnutí č. 771/2006/ES o Evropském roku rovných příležitostí pro všechny (2007) (2).

| | Článek 6 (Skupiny příjemců a cílové skupiny): Rada změnila návrh Komise, aby odlišila skupiny, které mají z programu těžit (děti, mladé lidi a ženy, které jsou oběťmi násilí nebo se jimi mohou stát) od hlavních cílových skupin programu, jako jsou rodiny, učitelé, sociální pracovníci, nevládní organizace atd. |
| --- | --- |

Článek 6 (Skupiny příjemců a cílové skupiny): Rada změnila návrh Komise, aby odlišila skupiny, které mají z programu těžit (děti, mladé lidi a ženy, které jsou oběťmi násilí nebo se jimi mohou stát) od hlavních cílových skupin programu, jako jsou rodiny, učitelé, sociální pracovníci, nevládní organizace atd.

| | Čl. 9 odst. 2 (Prováděcí opatření): s cílem zajistit, aby byla dostatečná část rozpočtu použita k financování nadnárodních projektů, je nyní v odstavci 2 uvedeno, že roční pracovní program stanoví minimální podíl ročních výdajů, které mají být na granty přiděleny. |
| --- | --- |

Čl. 9 odst. 2 (Prováděcí opatření): s cílem zajistit, aby byla dostatečná část rozpočtu použita k financování nadnárodních projektů, je nyní v odstavci 2 uvedeno, že roční pracovní program stanoví minimální podíl ročních výdajů, které mají být na granty přiděleny.

| | Čl. 9 odst. 3 a 3a (Prováděcí opatření) a článek 10 (Výbor): Rada se raději vrátila ke kombinovanému postupu projednávání ve výborech, který byl použit v programu Daphne II a v jehož rámci se roční pracovní program přijme řídícím postupem projednávání ve výborech a další opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí se přijmou poradním postupem. |
| --- | --- |

Čl. 9 odst. 3 a 3a (Prováděcí opatření) a článek 10 (Výbor): Rada se raději vrátila ke kombinovanému postupu projednávání ve výborech, který byl použit v programu Daphne II a v jehož rámci se roční pracovní program přijme řídícím postupem projednávání ve výborech a další opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí se přijmou poradním postupem.

| | Článek 11 (Doplňkovost): Rada považovala za vhodné vložit odkaz na nedávnou přijatý program Společenství „Zaměstnanost a sociální solidarita – Progress“ (3). |
| --- | --- |

Článek 11 (Doplňkovost): Rada považovala za vhodné vložit odkaz na nedávnou přijatý program Společenství „Zaměstnanost a sociální solidarita – Progress“ (3).

| | Čl. 13 odst. 3 (Monitorování): ustanovení o opatřeních proti podvodům uvedená ve třetím odstavci byla nahrazena standardním bodem odůvodnění (17a), který odkazuje na různá nařízení Rady týkající se ochrany finančních zájmů Společenství a kontrol a inspekcí prováděných na místě, jakož i na nařízení Evropského parlamentu a Rady o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům. |
| --- | --- |

Čl. 13 odst. 3 (Monitorování): ustanovení o opatřeních proti podvodům uvedená ve třetím odstavci byla nahrazena standardním bodem odůvodnění (17a), který odkazuje na různá nařízení Rady týkající se ochrany finančních zájmů Společenství a kontrol a inspekcí prováděných na místě, jakož i na nařízení Evropského parlamentu a Rady o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům.

Rovněž je třeba uvést, že v rámci obvyklého postupu spolupráce právníků-lingvistů těchto dvou orgánů byla provedena řada dalších technických změn konečného znění.

IV.   ZÁVĚR

Rada se domnívá, že společný postoj jako celek je v souladu se základními cíli pozměněného návrhu Komise a má za to, že během neformálních jednání bylo s Evropským parlamentem dosaženo dobrého kompromisu.

---

(1)  Dokument 15869/06.

(2)  Úř. věst. L 146, 31.5.2006, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 315, 15.11.2006, s. 1.

---

| 8.5.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 103/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 103/11

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 5/2007

přijatý Radou dne 22. března 2007

s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. .../2007/ES, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2007-2013)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 103 E/02)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 152 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Společenství může přispívat k ochraně zdraví a bezpečnosti občanů prostřednictvím akcí v oblasti veřejného zdraví. Při vymezování a provádění všech politik a činností Společenství by měl být zajištěn vysoký stupeň ochrany zdraví. Podle článku 152 Smlouvy má Společenství hrát aktivní úlohu tím, že v souladu se zásadou subsidiarity přijímá opatření, která nemohou přijmout jednotlivé členské státy. Společenství plně respektuje odpovědnost členských států za organizaci zdravotnictví a poskytování zdravotní péče. |
| --- | --- |

(1)

Společenství může přispívat k ochraně zdraví a bezpečnosti občanů prostřednictvím akcí v oblasti veřejného zdraví. Při vymezování a provádění všech politik a činností Společenství by měl být zajištěn vysoký stupeň ochrany zdraví. Podle článku 152 Smlouvy má Společenství hrát aktivní úlohu tím, že v souladu se zásadou subsidiarity přijímá opatření, která nemohou přijmout jednotlivé členské státy. Společenství plně respektuje odpovědnost členských států za organizaci zdravotnictví a poskytování zdravotní péče.

| (2) | Pro oblast zdravotnictví je na jedné straně charakterický značný potenciál pro růst, inovace a dynamiku, na druhé straně však před touto oblastí stojí obtížné úkoly, pokud jde o finanční a sociální udržitelnost a účinnost systémů zdravotní péče, mimo jiné v důsledku stárnutí obyvatelstva a pokroku v medicíně. |
| --- | --- |

(2)

Pro oblast zdravotnictví je na jedné straně charakterický značný potenciál pro růst, inovace a dynamiku, na druhé straně však před touto oblastí stojí obtížné úkoly, pokud jde o finanční a sociální udržitelnost a účinnost systémů zdravotní péče, mimo jiné v důsledku stárnutí obyvatelstva a pokroku v medicíně.

| (3) | Akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008), přijatý rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES (4), byl prvním integrovaným programem Společenství v této oblasti a přinesl již řadu důležitých změn a zlepšení. |
| --- | --- |

(3)

Akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008), přijatý rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES (4), byl prvním integrovaným programem Společenství v této oblasti a přinesl již řadu důležitých změn a zlepšení.

| (4) | Ke splnění cílů, které si Společenství v oblasti veřejného zdraví již stanovilo, je třeba trvalého úsilí. Proto je vhodné zavést druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2007-2013) (dále jen „program“). |
| --- | --- |

(4)

Ke splnění cílů, které si Společenství v oblasti veřejného zdraví již stanovilo, je třeba trvalého úsilí. Proto je vhodné zavést druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2007-2013) (dále jen „program“).

| (5) | Existuje celá řada vážných přeshraničních zdravotních hrozeb, které mohou nabýt celosvětového rozměru, a objevují se nové hrozby, jež vyžadují další akce na úrovni Společenství. Společenství by se mělo vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami zabývat přednostně. Program by měl klást důraz na posilování celkových kapacit Společenství prostřednictvím dalšího rozvoje spolupráce mezi členskými státy. Monitorování, včasné varování a akce pro potírání vážných zdravotních hrozeb jsou důležitými oblastmi, v nichž by se měla podporovat účinná a koordinovaná reakce na zdravotní hrozby na úrovni Společenství. Pro reakci na zdravotní hrozby jsou nesmírně důležitá opatření vedoucí k zajištění spolupráce mezi laboratořemi v oblasti vysoce kvalitní diagnostiky. Program by měl povzbudit vytvoření systému referenčních laboratoří Společenství. Takový systém je však třeba vybudovat na pevném právním základě. |
| --- | --- |

(5)

Existuje celá řada vážných přeshraničních zdravotních hrozeb, které mohou nabýt celosvětového rozměru, a objevují se nové hrozby, jež vyžadují další akce na úrovni Společenství. Společenství by se mělo vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami zabývat přednostně. Program by měl klást důraz na posilování celkových kapacit Společenství prostřednictvím dalšího rozvoje spolupráce mezi členskými státy. Monitorování, včasné varování a akce pro potírání vážných zdravotních hrozeb jsou důležitými oblastmi, v nichž by se měla podporovat účinná a koordinovaná reakce na zdravotní hrozby na úrovni Společenství. Pro reakci na zdravotní hrozby jsou nesmírně důležitá opatření vedoucí k zajištění spolupráce mezi laboratořemi v oblasti vysoce kvalitní diagnostiky. Program by měl povzbudit vytvoření systému referenčních laboratoří Společenství. Takový systém je však třeba vybudovat na pevném právním základě.

| (6) | Podle zprávy Světové zdravotnické organizace (WHO) o zdraví v Evropě z roku 2005 jsou nejčastějšími příčinami zdravotní zátěže způsobené nemocností, pokud jde o celkový počet roků života ztracených předčasnou úmrtností a zvýšenou nemocností (Disability Adjusted Life-Years – DALY), v evropském regionu WHO nepřenosné nemoci (77 % celkového počtu), zranění a otravy působením vnějších příčin (14 %) a přenosné nemoci (9 %). Sedm nejčastějších diagnóz – ischemická choroba srdeční, unipolární depresivní porucha, cerebrovaskulární nemoci, nemoci způsobené užíváním alkoholu, chronická plicní nemoc, rakovina plic a zranění v důsledku silničního provozu – tvoří 34 % DALY v daném regionu. Sedm hlavních rizikových faktorů – tabák, alkohol, vysoký krevní tlak, vysoká hladina cholesterolu, nadváha, nedostatečná konzumace ovoce a zeleniny a nedostatek tělesného pohybu – mají za následek 60 % DALY. Kromě toho se hrozbou pro zdraví všech obyvatel Evropy stávají také přenosné nemoci, jako je HIV/AIDS, chřipka, tuberkulóza a malárie. Důležitým úkolem programu, případně ve spolupráci se statistickým programem Společenství, by mělo být lepší rozpoznávání hlavních příčin zdravotní zátěže způsobené nemocností ve Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Podle zprávy Světové zdravotnické organizace (WHO) o zdraví v Evropě z roku 2005 jsou nejčastějšími příčinami zdravotní zátěže způsobené nemocností, pokud jde o celkový počet roků života ztracených předčasnou úmrtností a zvýšenou nemocností (Disability Adjusted Life-Years – DALY), v evropském regionu WHO nepřenosné nemoci (77 % celkového počtu), zranění a otravy působením vnějších příčin (14 %) a přenosné nemoci (9 %). Sedm nejčastějších diagnóz – ischemická choroba srdeční, unipolární depresivní porucha, cerebrovaskulární nemoci, nemoci způsobené užíváním alkoholu, chronická plicní nemoc, rakovina plic a zranění v důsledku silničního provozu – tvoří 34 % DALY v daném regionu. Sedm hlavních rizikových faktorů – tabák, alkohol, vysoký krevní tlak, vysoká hladina cholesterolu, nadváha, nedostatečná konzumace ovoce a zeleniny a nedostatek tělesného pohybu – mají za následek 60 % DALY. Kromě toho se hrozbou pro zdraví všech obyvatel Evropy stávají také přenosné nemoci, jako je HIV/AIDS, chřipka, tuberkulóza a malárie. Důležitým úkolem programu, případně ve spolupráci se statistickým programem Společenství, by mělo být lepší rozpoznávání hlavních příčin zdravotní zátěže způsobené nemocností ve Společenství.

| (7) | Mezi osm hlavních příčin úmrtí a nemocnosti v důsledku nepřenosných nemocí v evropském regionu WHO patří kardiovaskulární nemoci, neuropsychiatrické poruchy, rakovina, nemoci zažívacího ústrojí, onemocnění dýchacích cest, poruchy smyslových orgánů, nemoci pohybového aparátu a cukrovka. |
| --- | --- |

(7)

Mezi osm hlavních příčin úmrtí a nemocnosti v důsledku nepřenosných nemocí v evropském regionu WHO patří kardiovaskulární nemoci, neuropsychiatrické poruchy, rakovina, nemoci zažívacího ústrojí, onemocnění dýchacích cest, poruchy smyslových orgánů, nemoci pohybového aparátu a cukrovka.

| (8) | Zdravotní hrozbou v Evropě se stávají rezistence mikrobů na antibiotika a nozokomiální infekce. Závažným problémem je nedostatek nových účinných antibiotik a způsob zajištění správného používání stávajících antibiotik. Proto je důležité sbírat a vyhodnocovat příslušné údaje. |
| --- | --- |

(8)

Zdravotní hrozbou v Evropě se stávají rezistence mikrobů na antibiotika a nozokomiální infekce. Závažným problémem je nedostatek nových účinných antibiotik a způsob zajištění správného používání stávajících antibiotik. Proto je důležité sbírat a vyhodnocovat příslušné údaje.

| (9) | Pro boj proti přenosným nemocem je důležité posílení úlohy Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 (5). |
| --- | --- |

(9)

Pro boj proti přenosným nemocem je důležité posílení úlohy Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 (5).

| (10) | Program by měl navazovat na výsledky dosažené v rámci předchozího akčního programu Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008). Měl by přispívat k dosažení vysoké úrovně tělesného a duševního zdraví a větší rovnosti v oblasti zdraví v celém Společenství zaměřením svých akcí na zlepšení veřejného zdraví, prevenci lidských nemocí a poruch a odstranění příčin nebezpečí pro zdraví za účelem boje proti nemocnosti a předčasné úmrtnosti. |
| --- | --- |

(10)

Program by měl navazovat na výsledky dosažené v rámci předchozího akčního programu Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008). Měl by přispívat k dosažení vysoké úrovně tělesného a duševního zdraví a větší rovnosti v oblasti zdraví v celém Společenství zaměřením svých akcí na zlepšení veřejného zdraví, prevenci lidských nemocí a poruch a odstranění příčin nebezpečí pro zdraví za účelem boje proti nemocnosti a předčasné úmrtnosti.

| (11) | Program by měl klást důraz na zlepšování hygienických podmínek a propagaci zdravého životního stylu a kultury prevence u dětí a mládeže. |
| --- | --- |

(11)

Program by měl klást důraz na zlepšování hygienických podmínek a propagaci zdravého životního stylu a kultury prevence u dětí a mládeže.

| (12) | Program by měl podpořit začlenění zdravotních cílů do všech politik a činností Společenství, aniž by docházelo k překrývání s činnostmi prováděnými v rámci jiných politik Společenství. Klíčovou součástí cíle začlenění oblasti zdraví do ostatních politik je koordinace s ostatními politikami a programy Společenství. Ve snaze podpořit součinnost a předejít překrývání činností se mohou provádět společné akce se souvisejícími programy a akcemi Společenství a vhodným způsobem by se měly využívat jiné fondy a programy Společenství, včetně stávajících i budoucích rámcových programů Společenství pro výzkum a jejich výsledků, strukturálních fondů, Evropského fondu solidarity, evropské strategie pro ochranu zdraví při práci, akčního programu Společenství v oblasti spotřebitelské politiky (2007-2013) (6), programu „Protidrogová prevence a informovanost o drogách“, programu „Boj proti násilí (Daphne)“ a statistického programu Společenství v rámci jejich příslušných činností. |
| --- | --- |

(12)

Program by měl podpořit začlenění zdravotních cílů do všech politik a činností Společenství, aniž by docházelo k překrývání s činnostmi prováděnými v rámci jiných politik Společenství. Klíčovou součástí cíle začlenění oblasti zdraví do ostatních politik je koordinace s ostatními politikami a programy Společenství. Ve snaze podpořit součinnost a předejít překrývání činností se mohou provádět společné akce se souvisejícími programy a akcemi Společenství a vhodným způsobem by se měly využívat jiné fondy a programy Společenství, včetně stávajících i budoucích rámcových programů Společenství pro výzkum a jejich výsledků, strukturálních fondů, Evropského fondu solidarity, evropské strategie pro ochranu zdraví při práci, akčního programu Společenství v oblasti spotřebitelské politiky (2007-2013) (6), programu „Protidrogová prevence a informovanost o drogách“, programu „Boj proti násilí (Daphne)“ a statistického programu Společenství v rámci jejich příslušných činností.

| (13) | Mělo by být vynaloženo zvláštní úsilí k zajištění provázanosti a součinnosti mezi programem a vnější činností Společenství, zejména pokud jde o influenzu ptáků, HIV/AIDS, tuberkulózu a další přeshraniční zdravotní hrozby. Kromě toho by měla existovat mezinárodní spolupráce s cílem podpořit obecnou reformu zdravotnictví a obecné institucionální záležitosti v oblasti zdravotnictví ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(13)

Mělo by být vynaloženo zvláštní úsilí k zajištění provázanosti a součinnosti mezi programem a vnější činností Společenství, zejména pokud jde o influenzu ptáků, HIV/AIDS, tuberkulózu a další přeshraniční zdravotní hrozby. Kromě toho by měla existovat mezinárodní spolupráce s cílem podpořit obecnou reformu zdravotnictví a obecné institucionální záležitosti v oblasti zdravotnictví ve třetích zemích.

| (14) | Zvyšování počtu roků prožitých ve zdraví (Healthy Life Years – HLY), nazývaného také ukazatel průměrné délky života bez postižení, prostřednictvím prevence nemocí a podpory politik vedoucích ke zdravějšímu způsobu života je důležité pro dobré životní podmínky občanů EU a napomáhá splnění úkolů Lisabonského procesu, pokud jde o společnost založenou na znalostech a udržitelnost veřejných financí, které jsou v důsledku rostoucích nákladů na zdravotní péči a sociální zabezpečení pod tlakem. |
| --- | --- |

(14)

Zvyšování počtu roků prožitých ve zdraví (Healthy Life Years – HLY), nazývaného také ukazatel průměrné délky života bez postižení, prostřednictvím prevence nemocí a podpory politik vedoucích ke zdravějšímu způsobu života je důležité pro dobré životní podmínky občanů EU a napomáhá splnění úkolů Lisabonského procesu, pokud jde o společnost založenou na znalostech a udržitelnost veřejných financí, které jsou v důsledku rostoucích nákladů na zdravotní péči a sociální zabezpečení pod tlakem.

| (15) | Rozšíření Evropské unie s sebou přineslo další obavy, pokud jde o nerovnosti v oblasti zdraví v rámci EU, a tato situace se dalším rozšiřováním pravděpodobně ještě zvýrazní. Tato problematika by proto měla být jednou z priorit programu. |
| --- | --- |

(15)

Rozšíření Evropské unie s sebou přineslo další obavy, pokud jde o nerovnosti v oblasti zdraví v rámci EU, a tato situace se dalším rozšiřováním pravděpodobně ještě zvýrazní. Tato problematika by proto měla být jednou z priorit programu.

| (16) | Program by měl pomoci rozpoznat příčiny nerovností v oblasti zdraví a mimo jiné podpořit výměnu osvědčených postupů při jejich řešení. |
| --- | --- |

(16)

Program by měl pomoci rozpoznat příčiny nerovností v oblasti zdraví a mimo jiné podpořit výměnu osvědčených postupů při jejich řešení.

| (17) | V zájmu účinného sledování zdravotního stavu v Evropské unii je nutné systematicky sbírat, zpracovávat a vyhodnocovat srovnatelné údaje, s ohledem na vnitrostátní podmínky. To by Komisi a členským státům umožnilo lepší informování veřejnosti a formulování vhodných strategií, politik a akcí k dosažení vysoké úrovně ochrany lidského zdraví. Akce a podpůrná opatření by měly usilovat o slučitelnost a vzájemnou součinnost systémů a sítí pro výměnu informací a údajů potřebných pro rozvoj veřejného zdraví. Důležitými zdravotními hledisky jsou pohlaví, sociálně ekonomický status a věk. Sběr údajů by měl pokud možno vycházet ze stávající práce a návrhy na nové shromažďování údajů by měly uvádět příslušné náklady a měly by být odůvodněny zjevnou potřebou. Sběr údajů by se měl provádět v souladu s příslušnými právními předpisy o ochraně osobních údajů. |
| --- | --- |

(17)

V zájmu účinného sledování zdravotního stavu v Evropské unii je nutné systematicky sbírat, zpracovávat a vyhodnocovat srovnatelné údaje, s ohledem na vnitrostátní podmínky. To by Komisi a členským státům umožnilo lepší informování veřejnosti a formulování vhodných strategií, politik a akcí k dosažení vysoké úrovně ochrany lidského zdraví. Akce a podpůrná opatření by měly usilovat o slučitelnost a vzájemnou součinnost systémů a sítí pro výměnu informací a údajů potřebných pro rozvoj veřejného zdraví. Důležitými zdravotními hledisky jsou pohlaví, sociálně ekonomický status a věk. Sběr údajů by měl pokud možno vycházet ze stávající práce a návrhy na nové shromažďování údajů by měly uvádět příslušné náklady a měly by být odůvodněny zjevnou potřebou. Sběr údajů by se měl provádět v souladu s příslušnými právními předpisy o ochraně osobních údajů.

| (18) | Osvědčené postupy jsou důležité, neboť podpora zdraví a zdravotní prevence by se měly měřit na základě účinnosti a účelnosti, nikoli čistě ekonomicky. Aby se předešlo dalšímu zhoršování zdravotního stavu, mělo by být u nemocí a zranění podporováno používání osvědčených postupů a nejnovějších léčebných metod a měla by být vybudována evropská síť referenčních středisek pro určitá onemocnění. |
| --- | --- |

(18)

Osvědčené postupy jsou důležité, neboť podpora zdraví a zdravotní prevence by se měly měřit na základě účinnosti a účelnosti, nikoli čistě ekonomicky. Aby se předešlo dalšímu zhoršování zdravotního stavu, mělo by být u nemocí a zranění podporováno používání osvědčených postupů a nejnovějších léčebných metod a měla by být vybudována evropská síť referenčních středisek pro určitá onemocnění.

| (19) | Je potřeba učinit kroky za účelem prevence zranění, a to sběrem údajů, vyhodnocováním rizikových faktorů zranění a šířením příslušných informací. |
| --- | --- |

(19)

Je potřeba učinit kroky za účelem prevence zranění, a to sběrem údajů, vyhodnocováním rizikových faktorů zranění a šířením příslušných informací.

| (20) | Poskytování zdravotních služeb je v první řadě odpovědností členských států, ale spolupráce na úrovni Společenství může být přínosná jak pro pacienty, tak i pro zdravotní systémy. Činnosti financované v rámci programu, jakož i nové návrhy vypracované v důsledku těchto činností, by měly brát náležitý ohled na závěry Rady o společných hodnotách a zásadách ve zdravotních systémech Evropské unie (7) přijaté v červnu roku 2006, ve kterých se schvaluje prohlášení o společných hodnotách a zásadách zdravotních systémů EU a v nichž se orgány Evropské unie vyzývají k tomu, aby tyto společné hodnoty a zásady ve své práci respektovaly. Program by měl brát náležitý ohled na budoucí vývoj, pokud jde o akce Společenství v oblasti zdravotních služeb a o práci Skupiny na vysoké úrovni pro zdravotnické služby a lékařskou péči, která nabízí důležité fórum pro spolupráci a výměnu osvědčených postupů mezi zdravotními systémy členských států. |
| --- | --- |

(20)

Poskytování zdravotních služeb je v první řadě odpovědností členských států, ale spolupráce na úrovni Společenství může být přínosná jak pro pacienty, tak i pro zdravotní systémy. Činnosti financované v rámci programu, jakož i nové návrhy vypracované v důsledku těchto činností, by měly brát náležitý ohled na závěry Rady o společných hodnotách a zásadách ve zdravotních systémech Evropské unie (7) přijaté v červnu roku 2006, ve kterých se schvaluje prohlášení o společných hodnotách a zásadách zdravotních systémů EU a v nichž se orgány Evropské unie vyzývají k tomu, aby tyto společné hodnoty a zásady ve své práci respektovaly. Program by měl brát náležitý ohled na budoucí vývoj, pokud jde o akce Společenství v oblasti zdravotních služeb a o práci Skupiny na vysoké úrovni pro zdravotnické služby a lékařskou péči, která nabízí důležité fórum pro spolupráci a výměnu osvědčených postupů mezi zdravotními systémy členských států.

| (21) | Program by měl přispívat ke sběru údajů, k podpoře a rozvoji metod a nástrojů, k vytváření sítí a různých druhů spolupráce a k podpoře příslušných politik v oblasti mobility pacientů i mobility zdravotnických pracovníků. Měl by usnadnit další rozvoj evropské oblasti e-Zdraví (eHealth) pomocí společných evropských iniciativ s ostatními oblastmi politiky EU, včetně regionální politiky, a zároveň by měl přispívat k práci na kritériích kvality internetových stránek zaměřených na oblast zdraví a k vytvoření evropského průkazu zdravotního pojištění. Mělo by se počítat s telemedicínou, protože použití telemedicíny může napomoci přeshraniční péči při zajištění lékařské péče doma. |
| --- | --- |

(21)

Program by měl přispívat ke sběru údajů, k podpoře a rozvoji metod a nástrojů, k vytváření sítí a různých druhů spolupráce a k podpoře příslušných politik v oblasti mobility pacientů i mobility zdravotnických pracovníků. Měl by usnadnit další rozvoj evropské oblasti e-Zdraví (eHealth) pomocí společných evropských iniciativ s ostatními oblastmi politiky EU, včetně regionální politiky, a zároveň by měl přispívat k práci na kritériích kvality internetových stránek zaměřených na oblast zdraví a k vytvoření evropského průkazu zdravotního pojištění. Mělo by se počítat s telemedicínou, protože použití telemedicíny může napomoci přeshraniční péči při zajištění lékařské péče doma.

| (22) | Znečištění životního prostředí představuje pro evropské občany vážné zdravotní riziko a významný důvod ke znepokojení. Zvláštní akce by se měly zaměřit na děti a další skupiny, které jsou obzvlášť citlivé na nebezpečné environmentální podmínky. Program by měl doplňovat akce přijaté v rámci evropského akčního plánu pro životní prostředí a zdraví na období 2004-2010. |
| --- | --- |

(22)

Znečištění životního prostředí představuje pro evropské občany vážné zdravotní riziko a významný důvod ke znepokojení. Zvláštní akce by se měly zaměřit na děti a další skupiny, které jsou obzvlášť citlivé na nebezpečné environmentální podmínky. Program by měl doplňovat akce přijaté v rámci evropského akčního plánu pro životní prostředí a zdraví na období 2004-2010.

| (23) | Program by se měl zaměřit také na zdravotní otázky specifické pro muže či ženy a na zdravotní otázky související se stárnutím. |
| --- | --- |

(23)

Program by se měl zaměřit také na zdravotní otázky specifické pro muže či ženy a na zdravotní otázky související se stárnutím.

| (24) | Klíčovými faktory ochrany lidského zdraví jsou zásada obezřetnosti a hodnocení rizik, a měly by proto být dále zapracovány do ostatních politik a činností Společenství. |
| --- | --- |

(24)

Klíčovými faktory ochrany lidského zdraví jsou zásada obezřetnosti a hodnocení rizik, a měly by proto být dále zapracovány do ostatních politik a činností Společenství.

| (25) | Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (8). |
| --- | --- |

(25)

Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (8).

| (26) | S cílem zajistit při provádění programu vysokou míru koordinace mezi akcemi a iniciativami Společenství a členských států je nutné podporovat spolupráci mezi členskými státy a zvýšit účinnost stávajících a budoucích sítí v oblasti veřejného zdraví. V souvislosti s prováděním programu je potřeba uvažovat o účasti státních, regionálních a místních orgánů na příslušné úrovni, která by byla v souladu s vnitrostátními systémy. |
| --- | --- |

(26)

S cílem zajistit při provádění programu vysokou míru koordinace mezi akcemi a iniciativami Společenství a členských států je nutné podporovat spolupráci mezi členskými státy a zvýšit účinnost stávajících a budoucích sítí v oblasti veřejného zdraví. V souvislosti s prováděním programu je potřeba uvažovat o účasti státních, regionálních a místních orgánů na příslušné úrovni, která by byla v souladu s vnitrostátními systémy.

| (27) | Je nutné zvýšit investice EU do zdraví a projektů souvisejících se zdravím. V této souvislosti by členské státy měly být vybízeny k tomu, aby ve svých národních programech stanovily zlepšování zdravotního stavu jako jednu z priorit. Je zapotřebí zvýšit informovanost o možnostech financování oblasti zdraví z prostředků EU. Měla by se podporovat výměna zkušeností mezi členskými státy, pokud jde o financování oblasti zdraví prostřednictvím strukturálních fondů. |
| --- | --- |

(27)

Je nutné zvýšit investice EU do zdraví a projektů souvisejících se zdravím. V této souvislosti by členské státy měly být vybízeny k tomu, aby ve svých národních programech stanovily zlepšování zdravotního stavu jako jednu z priorit. Je zapotřebí zvýšit informovanost o možnostech financování oblasti zdraví z prostředků EU. Měla by se podporovat výměna zkušeností mezi členskými státy, pokud jde o financování oblasti zdraví prostřednictvím strukturálních fondů.

| (28) | Důležitou úlohu při plnění cílů programu mohou hrát též nevládní subjekty a specializované sítě. Při sledování cíle nebo cílů programu mohou požadovat příspěvky Společenství, které umožní jejich fungování. V souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (9) je proto třeba pro nevládní subjekty a specializované sítě, které mohou obdržet podporu Společenství, stanovit podrobná kritéria způsobilosti, ustanovení týkající se finanční transparentnosti a dobu trvání podpory ze strany Společenství. Mezi tato kritéria by měla patřit povinnost těchto subjektů a sítí stanovit jasné cíle, akční plány a měřitelné výsledky představující, pokud jde o cíle programu, výrazný evropský rozměr a skutečnou přidanou hodnotu. S ohledem na zvláštní povahu dotyčných subjektů a specializovaných sítí a v případech výjimečné prospěšnosti by mělo být možné osvobodit obnovení podpory Společenství ve prospěch fungování těchto subjektů a specializovaných sítí od zásady postupného snižování rozsahu podpory Společenství. |
| --- | --- |

(28)

Důležitou úlohu při plnění cílů programu mohou hrát též nevládní subjekty a specializované sítě. Při sledování cíle nebo cílů programu mohou požadovat příspěvky Společenství, které umožní jejich fungování. V souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (9) je proto třeba pro nevládní subjekty a specializované sítě, které mohou obdržet podporu Společenství, stanovit podrobná kritéria způsobilosti, ustanovení týkající se finanční transparentnosti a dobu trvání podpory ze strany Společenství. Mezi tato kritéria by měla patřit povinnost těchto subjektů a sítí stanovit jasné cíle, akční plány a měřitelné výsledky představující, pokud jde o cíle programu, výrazný evropský rozměr a skutečnou přidanou hodnotu. S ohledem na zvláštní povahu dotyčných subjektů a specializovaných sítí a v případech výjimečné prospěšnosti by mělo být možné osvobodit obnovení podpory Společenství ve prospěch fungování těchto subjektů a specializovaných sítí od zásady postupného snižování rozsahu podpory Společenství.

| (29) | Program by měl být prováděn v těsné spolupráci s příslušnými organizacemi a agenturami, zejména s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí. |
| --- | --- |

(29)

Program by měl být prováděn v těsné spolupráci s příslušnými organizacemi a agenturami, zejména s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí.

| (30) | Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES, přičemž se zohlední potřeba transparentnosti a rozumná rovnováha mezi různými cíli programu. |
| --- | --- |

(30)

Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES, přičemž se zohlední potřeba transparentnosti a rozumná rovnováha mezi různými cíli programu.

| (31) | Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHP“) stanoví pro oblast zdraví spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a zeměmi Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země ESVO/EHP“), na straně druhé. Rovněž je třeba stanovit opatření pro otevření programu účasti dalších zemí, zejména zemí sousedících se Společenstvím, zemí, které podaly žádost o přistoupení, kandidátských zemí nebo zemí přistupujících ke Společenství, se zvláštním přihlédnutím k potenciálu zdravotních hrozeb, které vznikají v jiných zemích a mohou se projevit ve Společenství. |
| --- | --- |

(31)

Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHP“) stanoví pro oblast zdraví spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a zeměmi Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země ESVO/EHP“), na straně druhé. Rovněž je třeba stanovit opatření pro otevření programu účasti dalších zemí, zejména zemí sousedících se Společenstvím, zemí, které podaly žádost o přistoupení, kandidátských zemí nebo zemí přistupujících ke Společenství, se zvláštním přihlédnutím k potenciálu zdravotních hrozeb, které vznikají v jiných zemích a mohou se projevit ve Společenství.

| (32) | Ve snaze přispět k dosažení cílů programu je třeba usnadňovat udržování vhodných vztahů se třetími zeměmi, které se programu neúčastní, a to s ohledem na veškeré příslušné dohody mezi těmito zeměmi a Společenstvím. Třetí země by tak měly mít možnost dále rozvíjet činnosti doplňující činnosti financované tímto programem v oblastech společného zájmu, ale bez finančního příspěvku v rámci tohoto programu. |
| --- | --- |

(32)

Ve snaze přispět k dosažení cílů programu je třeba usnadňovat udržování vhodných vztahů se třetími zeměmi, které se programu neúčastní, a to s ohledem na veškeré příslušné dohody mezi těmito zeměmi a Společenstvím. Třetí země by tak měly mít možnost dále rozvíjet činnosti doplňující činnosti financované tímto programem v oblastech společného zájmu, ale bez finančního příspěvku v rámci tohoto programu.

| (33) | Je vhodné rozvíjet spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je například Organizace spojených národů a její specializované agentury, zejména WHO, jakož i s Radou Evropy a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, za účelem provádění programu dosažením maximální účinnosti a účelnosti akcí v oblasti zdraví na mezinárodní úrovni a na úrovni Společenství a s ohledem na zvláštní schopnosti a úlohy různých organizací. |
| --- | --- |

(33)

Je vhodné rozvíjet spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je například Organizace spojených národů a její specializované agentury, zejména WHO, jakož i s Radou Evropy a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, za účelem provádění programu dosažením maximální účinnosti a účelnosti akcí v oblasti zdraví na mezinárodní úrovni a na úrovni Společenství a s ohledem na zvláštní schopnosti a úlohy různých organizací.

| (34) | Úspěšné provádění cílů programu by mělo být založeno na dobrém pokrytí otázek začleněných do ročních plánů práce, na výběru vhodných akcí a financování projektů, jejichž nedílnou součástí je vhodný proces sledování a hodnocení, a na pravidelném sledování a hodnocení, a to včetně nezávislých externích hodnocení, které by mělo měřit dopad akcí a prokazovat jejich přínos pro obecné cíle programu. Při hodnocení programu je třeba vzít v úvahu, že dosažení cílů programu může vyžadovat více času, než je doba trvání programu. |
| --- | --- |

(34)

Úspěšné provádění cílů programu by mělo být založeno na dobrém pokrytí otázek začleněných do ročních plánů práce, na výběru vhodných akcí a financování projektů, jejichž nedílnou součástí je vhodný proces sledování a hodnocení, a na pravidelném sledování a hodnocení, a to včetně nezávislých externích hodnocení, které by mělo měřit dopad akcí a prokazovat jejich přínos pro obecné cíle programu. Při hodnocení programu je třeba vzít v úvahu, že dosažení cílů programu může vyžadovat více času, než je doba trvání programu.

| (35) | Roční plány práce by měly obsahovat hlavní předvídatelné činnosti, které by měly být financovány z programu prostřednictvím různých mechanismů financování včetně výzev k předkládání nabídek. |
| --- | --- |

(35)

Roční plány práce by měly obsahovat hlavní předvídatelné činnosti, které by měly být financovány z programu prostřednictvím různých mechanismů financování včetně výzev k předkládání nabídek.

| (36) | Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být s ohledem na nadnárodní povahu dotčených otázek uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jich být proto z důvodu, že případná akce Společenství je při ochraně zdraví a bezpečnosti občanů účinnější a účelnější než samotná akce na vnitrostátní úrovni, lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné. |
| --- | --- |

(36)

Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být s ohledem na nadnárodní povahu dotčených otázek uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jich být proto z důvodu, že případná akce Společenství je při ochraně zdraví a bezpečnosti občanů účinnější a účelnější než samotná akce na vnitrostátní úrovni, lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.

| (37) | V souladu s článkem 2 Smlouvy, podle něhož je rovné zacházení pro muže a ženy zásadou Společenství, a v souladu s čl. 3 odst. 2 Smlouvy, který stanoví, že Společenství usiluje o odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy při všech svých činnostech včetně dosažení vysoké úrovně ochrany zdraví, přispívají všechny cíle a akce zahrnuté v programu k lepšímu porozumění a rozpoznání potřeb mužů a žen a jejich přístupu ke zdraví. |
| --- | --- |

(37)

V souladu s článkem 2 Smlouvy, podle něhož je rovné zacházení pro muže a ženy zásadou Společenství, a v souladu s čl. 3 odst. 2 Smlouvy, který stanoví, že Společenství usiluje o odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy při všech svých činnostech včetně dosažení vysoké úrovně ochrany zdraví, přispívají všechny cíle a akce zahrnuté v programu k lepšímu porozumění a rozpoznání potřeb mužů a žen a jejich přístupu ke zdraví.

| (38) | Je vhodné zajistit přechod mezi programem a předchozími programy, které nahrazuje, a to zejména s ohledem na pokračování víceletých ujednání týkajících se jeho řízení, jako je například financování technické a správní pomoci. Výdaje spojené s řízením akcí, které nebudou dokončeny do konce roku 2013, by měly být v případě potřeby ode dne 1. ledna 2014 kryty prostředky určenými na technickou a správní pomoc. |
| --- | --- |

(38)

Je vhodné zajistit přechod mezi programem a předchozími programy, které nahrazuje, a to zejména s ohledem na pokračování víceletých ujednání týkajících se jeho řízení, jako je například financování technické a správní pomoci. Výdaje spojené s řízením akcí, které nebudou dokončeny do konce roku 2013, by měly být v případě potřeby ode dne 1. ledna 2014 kryty prostředky určenými na technickou a správní pomoc.

| (39) | Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí č. 1786/2002/ES. Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(39)

Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí č. 1786/2002/ES. Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno,

ROZHODLY TAKTO:

Článek 1

Zavedení programu

Zavádí se druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2007-2013), který se vztahuje na období od ... (10) do 31. prosince 2013 (dále jen „program“).

Článek 2

Účel a cíle

1.   Program doplňuje a podporuje politiky členských států, poskytuje těmto politikám přidanou hodnotu a přispívá k větší solidaritě a prosperitě v rámci Evropské unie tím, že chrání a podporuje lidské zdraví a bezpečnost a zlepšuje veřejné zdraví.

2.   Cíle uskutečňované prostřednictvím akcí stanovených v příloze jsou tyto:

| — | zlepšit ochranu zdraví občanů, |
| --- | --- |

—

zlepšit ochranu zdraví občanů,

| — | podporovat zdraví, |
| --- | --- |

—

podporovat zdraví,

| — | vypracovávat a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví. |
| --- | --- |

—

vypracovávat a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví.

Akce uvedené v prvním pododstavci případně podporují prevenci závažných nemocí a přispívají ke snížení jejich výskytu, jakož i jimi způsobené nemocnosti a úmrtnosti.

Článek 3

Financování

1.   Finanční krytí pro provádění programu v období uvedeném v článku 1 se stanoví na 365 600 000 EUR.

2.   Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.

Článek 4

Finanční příspěvek

1.   Finanční příspěvek Společenství nepřekročí tuto výši:

| a) | 60 % nákladů na akce zaměřené na podporu dosažení cíle, který je součástí tohoto programu, kromě případů výjimečné prospěšnosti, kdy příspěvek Společenství nepřekročí 80 %, a |
| --- | --- |

a)

60 % nákladů na akce zaměřené na podporu dosažení cíle, který je součástí tohoto programu, kromě případů výjimečné prospěšnosti, kdy příspěvek Společenství nepřekročí 80 %, a

| b) | 60 % nákladů na fungování nevládního subjektu nebo specializované sítě, které jsou neziskové a nezávislé na průmyslu, komerčních a obchodních či jiných konfliktních zájmech, s členskou základnou alespoň v polovině členských států při vyváženém zeměpisném zastoupení, a jako prvořadý úkol si klade jeden nebo více cílů tohoto programu, pokud je taková podpora nezbytná pro sledování těchto cílů. V případech výjimečné prospěšnosti nepřekročí příspěvek Společenství 80 %. |
| --- | --- |

b)

60 % nákladů na fungování nevládního subjektu nebo specializované sítě, které jsou neziskové a nezávislé na průmyslu, komerčních a obchodních či jiných konfliktních zájmech, s členskou základnou alespoň v polovině členských států při vyváženém zeměpisném zastoupení, a jako prvořadý úkol si klade jeden nebo více cílů tohoto programu, pokud je taková podpora nezbytná pro sledování těchto cílů. V případech výjimečné prospěšnosti nepřekročí příspěvek Společenství 80 %.

2.   Obnovení finančních příspěvků stanovených v odst. 1 písm. b) pro nevládní subjekty a specializované sítě může být osvobozeno od zásady postupného snižování.

3.   Pokud to odůvodňuje povaha cíle, jehož má být dosaženo, mohou finanční příspěvky Společenství zahrnovat společné financování Společenstvím a jedním nebo více členskými státy či Společenstvím a příslušnými orgány dalších účastnících se zemí. V takovém případě nepřekročí příspěvek Společenství 50 %, kromě případů výjimečné prospěšnosti, kdy příspěvek Společenství nepřekročí 70 %. Tyto příspěvky Společenství lze poskytnout veřejnému nebo neziskovému subjektu, určenému na základě transparentního postupu členským státem či příslušným orgánem a schválenému Komisí.

4.   Finanční příspěvky Společenství mohou být rovněž poskytovány formou jednorázové platby a paušálního financování, pokud je to s ohledem na povahu dotyčné akce vhodné. V případě takových finančních příspěvků se nepoužijí procentuální omezení stanovená v odstavcích 1 a 3, avšak spolufinancování je stále požadováno.

Článek 5

Správní a technická pomoc

1.   Finanční příděl na program může rovněž zahrnovat výdaje související s činnostmi při přípravě, sledování, kontrole, auditu a hodnocení, které jsou bezprostředně nutné pro řízení programu a uskutečňování jeho cílů, zejména studií, setkání, informační a vydavatelské činnosti, výdajů týkajících se informačních sítí zaměřených na výměnu informací, jakož i veškeré další výdaje na technickou a správní pomoc, kterou může Komise využívat pro řízení programu.

2.   Finanční příděl může též zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1786/2002/ES. V případě potřeby lze prostředky pro krytí podobných výdajů zanést do rozpočtu i po roce 2013, s cílem umožnit řízení akcí nedokončených k 31. prosinci 2013.

Článek 6

Způsoby provádění

Akce k dosažení účelu a cílů uvedených v článku 2 plně využívají vhodné dostupné způsoby provádění, a to zejména:

| a) | přímé nebo nepřímé provádění Komisí na ústřední úrovni a |
| --- | --- |

a)

přímé nebo nepřímé provádění Komisí na ústřední úrovni a

| b) | případně společné řízení s mezinárodními organizacemi. |
| --- | --- |

b)

případně společné řízení s mezinárodními organizacemi.

Článek 7

Provádění programu

1.   Komise v souladu s články 3 a 8 a v úzké spolupráci s členskými státy zajistí provádění akcí a opatření uvedených v programu.

2.   Komise a členské státy v rámci svých oblastí působností přijmou vhodná opatření k zajištění účinného fungování programu a k vypracování mechanismů na úrovni Společenství a členských států zaměřených na splnění cílů programu. Zajistí, aby byly o akcích, které jsou prostřednictvím programu podporovány, poskytovány odpovídající informace a aby byla zabezpečena přiměřená účast.

3.   V zájmu dosažení cílů programu Komise v úzké spolupráci s členskými státy:

| a) | usiluje o srovnatelnost údajů a informací a o slučitelnost a vzájemnou součinnost systémů a sítí pro výměnu údajů a informací v oblasti zdraví a |
| --- | --- |

a)

usiluje o srovnatelnost údajů a informací a o slučitelnost a vzájemnou součinnost systémů a sítí pro výměnu údajů a informací v oblasti zdraví a

| b) | zajistí nezbytnou spolupráci a komunikaci s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí a jinými příslušnými agenturami EU, aby se optimalizovalo využívání finančních prostředků Společenství. |
| --- | --- |

b)

zajistí nezbytnou spolupráci a komunikaci s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí a jinými příslušnými agenturami EU, aby se optimalizovalo využívání finančních prostředků Společenství.

4.   Při provádění programu Komise spolu s členskými státy zajistí dodržování všech příslušných právních předpisů o ochraně osobních údajů a případně zavedení mechanismů k zajištění důvěrnosti a bezpečnosti těchto údajů.

Článek 8

Prováděcí opatření

1.   Opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí se přijímají postupem podle čl. 10 odst. 2, pokud jde o:

| a) | roční plán práce pro provádění programu, který stanoví:






  i) | priority a akce, které mají být provedeny, včetně přidělení finančních zdrojů, |
| --- | --- | --- |

a)

roční plán práce pro provádění programu, který stanoví:

i)

priority a akce, které mají být provedeny, včetně přidělení finančních zdrojů,

| ii) | kritéria procentního podílu finančního příspěvku Společenství včetně kritérií pro posouzení, zda jde o případ výjimečné prospěšnosti, |
| --- | --- |

ii)

kritéria procentního podílu finančního příspěvku Společenství včetně kritérií pro posouzení, zda jde o případ výjimečné prospěšnosti,

| iii) | opatření pro provádění společných strategií a akcí uvedených v článku 9; |
| --- | --- |

iii)

opatření pro provádění společných strategií a akcí uvedených v článku 9;

| b) | kritéria pro výběr a přidělení a další kritéria, týkající se finančních příspěvků na akce programu kryté podle článku 4. |
| --- | --- |

b)

kritéria pro výběr a přidělení a další kritéria, týkající se finančních příspěvků na akce programu kryté podle článku 4.

2.   Všechna další nezbytná opatření pro provádění tohoto rozhodnutí se přijímají postupem podle čl. 10 odst. 3.

Článek 9

Společné strategie a akce

1.   S cílem zajistit při vymezování a provádění všech politik a činností Společenství vysoký stupeň ochrany lidského zdraví a s cílem podpořit začlenění hledisek zdraví do všech politik Společenství mohou být cíle programu prováděny jako společné strategie a společné akce vytvářením vazeb na příslušné programy, akce a fondy Společenství.

2.   Komise zajistí, aby byl program optimálně provázán s ostatními programy, akcemi a fondy Společenství.

Článek 10

Výbor

1.   Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor“).

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

4.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 11

Účast třetích zemí

Program je otevřen účasti:

| a) | zemí ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP a |
| --- | --- |

a)

zemí ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP a

| b) | třetích zemí, zejména zemí, na něž se vztahuje Evropská politika sousedství, zemí, které podaly žádost o přistoupení, kandidátských zemí nebo zemí přistupujících k Evropské unii, a zemí západního Balkánu zahrnutých do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách o obecných zásadách pro jejich účast na programech Společenství. |
| --- | --- |

b)

třetích zemí, zejména zemí, na něž se vztahuje Evropská politika sousedství, zemí, které podaly žádost o přistoupení, kandidátských zemí nebo zemí přistupujících k Evropské unii, a zemí západního Balkánu zahrnutých do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách o obecných zásadách pro jejich účast na programech Společenství.

Článek 12

Mezinárodní spolupráce

Během provádění programu jsou podporovány vztahy a spolupráce se třetími zeměmi, které se neúčastní programu, a s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s WHO.

Článek 13

Sledování, hodnocení a šíření výsledků

1.   Komise sleduje v úzké spolupráci s členskými státy provádění akcí programu s ohledem na jeho cíle. Každý rok předkládá výboru zprávu o všech akcích a projektech financovaných prostřednictvím programu a informuje Evropský parlament a Radu.

2.   Na žádost Komise, která se vyvaruje neúměrného zvýšení administrativní zátěže pro členské státy, předloží členské státy veškeré dostupné informace o provádění a dopadu programu.

3.   Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:

| a) | do ... (11) externí a nezávislou prozatímní hodnotící zprávu o výsledcích dosažených ve vztahu k cílům programu a o kvalitativních a kvantitativních aspektech jeho provádění, jakož i o jeho slučitelnosti a doplňkovosti s jinými důležitými programy, akcemi a fondy Společenství. Tato zpráva zejména umožní zhodnocení dopadu opatření na všechny země. Zpráva bude obsahovat souhrn hlavních závěrů a budou k ní přiloženy připomínky Komise; |
| --- | --- |

a)

do ... (11) externí a nezávislou prozatímní hodnotící zprávu o výsledcích dosažených ve vztahu k cílům programu a o kvalitativních a kvantitativních aspektech jeho provádění, jakož i o jeho slučitelnosti a doplňkovosti s jinými důležitými programy, akcemi a fondy Společenství. Tato zpráva zejména umožní zhodnocení dopadu opatření na všechny země. Zpráva bude obsahovat souhrn hlavních závěrů a budou k ní přiloženy připomínky Komise;

| b) | do ... (12) sdělení o pokračování programu; |
| --- | --- |

b)

do ... (12) sdělení o pokračování programu;

| c) | do 31. prosince 2015 externí nezávislou hodnotící zprávu ex-post o provádění a výsledcích programu. |
| --- | --- |

c)

do 31. prosince 2015 externí nezávislou hodnotící zprávu ex-post o provádění a výsledcích programu.

4.   Komise zpřístupní výsledky akcí provedených na základě tohoto rozhodnutí veřejnosti a zajistí jejich rozšíření.

Článek 14

Zrušení

Rozhodnutí č. 1786/2002/ES se zrušuje.

Článek 15

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu,

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda

...

---

(1)  Úř. věst. C 88, 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 192, 16.8.2006, s. 8.

2

(3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 16. března 2006 (Úř. věst. C 291 E, 30.11.2006, s. 372), společný postoj Rady ze dne 22. března 2007 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 786/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1926/2006/ES (Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 39).

6

(7)  Úř. věst. C 146, 22.6.2006 s. 1.

7

(8)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2000/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

9

(10)  Den vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.

10

(11)  Tři roky po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.

11

(12)  Čtyři roky po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.

12

---

PŘÍLOHA

AKCE UVEDENÉ V ČL. 2 ODST. 2

| 1. | Zlepšit ochranu zdraví občanů |
| --- | --- |

1.

Zlepšit ochranu zdraví občanů

| 1.1 | Chránit občany před zdravotními hrozbami |
| --- | --- |

1.1

Chránit občany před zdravotními hrozbami

| 1.1.1 | Rozvíjet strategie a mechanismy pro prevenci zdravotních hrozeb vyplývajících z přenosných i nepřenosných nemocí a zdravotních hrozeb z fyzikálních, chemických či biologických zdrojů, včetně případů záměrného vypouštění, a pro výměnu informací o takových hrozbách a reakci na ně; přijmout opatření k zajištění spolupráce mezi laboratořemi členských států v oblasti vysoce kvalitní diagnostiky; podporovat činnost stávajících laboratoří provádějících práci s významem pro Společenství; pracovat na vytvoření sítě referenčních laboratoří Společenství. |
| --- | --- |

1.1.1

Rozvíjet strategie a mechanismy pro prevenci zdravotních hrozeb vyplývajících z přenosných i nepřenosných nemocí a zdravotních hrozeb z fyzikálních, chemických či biologických zdrojů, včetně případů záměrného vypouštění, a pro výměnu informací o takových hrozbách a reakci na ně; přijmout opatření k zajištění spolupráce mezi laboratořemi členských států v oblasti vysoce kvalitní diagnostiky; podporovat činnost stávajících laboratoří provádějících práci s významem pro Společenství; pracovat na vytvoření sítě referenčních laboratoří Společenství.

| 1.1.2 | Podporovat rozvoj politik v oblasti prevence, očkování a imunizace; zlepšit partnerství, sítě, nástroje a systémy podávání zpráv ohledně imunizace a monitorování nežádoucích reakcí. |
| --- | --- |

1.1.2

Podporovat rozvoj politik v oblasti prevence, očkování a imunizace; zlepšit partnerství, sítě, nástroje a systémy podávání zpráv ohledně imunizace a monitorování nežádoucích reakcí.

| 1.1.3 | Budovat schopnosti a postupy pro řízení rizik; zlepšit připravenost a plánování s ohledem na mimořádné události v oblasti zdraví, včetně přípravy na koordinovanou odezvu na mimořádné události v oblasti zdraví ze strany EU či na mezinárodní úrovni; vypracovat postupy pro sdělování rizik a konzultace o protiopatřeních. |
| --- | --- |

1.1.3

Budovat schopnosti a postupy pro řízení rizik; zlepšit připravenost a plánování s ohledem na mimořádné události v oblasti zdraví, včetně přípravy na koordinovanou odezvu na mimořádné události v oblasti zdraví ze strany EU či na mezinárodní úrovni; vypracovat postupy pro sdělování rizik a konzultace o protiopatřeních.

| 1.1.4 | Podporovat spolupráci a zlepšení stávající schopnosti a možnosti odezvy, včetně ochranných pomůcek, zařízení pro případ karantény a mobilních laboratoří, které mohou být použity pro rychlý zásah při mimořádné události. |
| --- | --- |

1.1.4

Podporovat spolupráci a zlepšení stávající schopnosti a možnosti odezvy, včetně ochranných pomůcek, zařízení pro případ karantény a mobilních laboratoří, které mohou být použity pro rychlý zásah při mimořádné události.

| 1.1.5 | Rozvíjet strategie a postupy pro sestavování, zvyšování nouzové kapacity, provádění cvičení a zkoušek, hodnocení a přezkum obecných nouzových plánů a specifických krizových zdravotních plánů a jejich vzájemnou součinnost mezi členskými státy. |
| --- | --- |

1.1.5

Rozvíjet strategie a postupy pro sestavování, zvyšování nouzové kapacity, provádění cvičení a zkoušek, hodnocení a přezkum obecných nouzových plánů a specifických krizových zdravotních plánů a jejich vzájemnou součinnost mezi členskými státy.

| 1.2 | Zlepšit bezpečnost občanů |
| --- | --- |

1.2

Zlepšit bezpečnost občanů

| 1.2.1 | Podporovat a zlepšovat vědecké poradenství a hodnocení rizik podporováním včasného zjištění rizik; analyzovat jejich potenciální dopad; vyměňovat informace o nebezpečí a expozici; posilovat integrované a harmonizované přístupy. |
| --- | --- |

1.2.1

Podporovat a zlepšovat vědecké poradenství a hodnocení rizik podporováním včasného zjištění rizik; analyzovat jejich potenciální dopad; vyměňovat informace o nebezpečí a expozici; posilovat integrované a harmonizované přístupy.

| 1.2.2 | Pomoci zlepšit bezpečnost a kvalitu orgánů a látek lidského původu, krve a krevních derivátů; podporovat jejich dosažitelnost, sledovatelnost a dostupnost pro lékařské využití při současném respektování odpovědnosti členských států podle čl. 152 odst. 5 Smlouvy. |
| --- | --- |

1.2.2

Pomoci zlepšit bezpečnost a kvalitu orgánů a látek lidského původu, krve a krevních derivátů; podporovat jejich dosažitelnost, sledovatelnost a dostupnost pro lékařské využití při současném respektování odpovědnosti členských států podle čl. 152 odst. 5 Smlouvy.

| 1.2.3 | Podpořit opatření ke zlepšení bezpečnosti pacientů prostřednictvím vysoce kvalitní a bezpečné zdravotní péče, mimo jiné také s ohledem na odolnost vůči antibiotikům a na nozokomiální infekce. |
| --- | --- |

1.2.3

Podpořit opatření ke zlepšení bezpečnosti pacientů prostřednictvím vysoce kvalitní a bezpečné zdravotní péče, mimo jiné také s ohledem na odolnost vůči antibiotikům a na nozokomiální infekce.

| 2. | Podporovat zdraví |
| --- | --- |

2.

Podporovat zdraví

| 2.1 | Podporovat zdravější způsoby života a pomáhat překlenout nerovnosti v oblasti zdraví |
| --- | --- |

2.1

Podporovat zdravější způsoby života a pomáhat překlenout nerovnosti v oblasti zdraví

| 2.1.1 | Podporovat iniciativy ke zvyšování počtu roků prožitých ve zdraví a propagovat zdravé stárnutí; podporovat opatření k propagaci a výzkumu dopadu zdraví na produktivitu a účast na trhu práce jako příspěvek k plnění cílů Lisabonské strategie; podporovat opatření ke zkoumání vlivu jiných politik na zdraví. |
| --- | --- |

2.1.1

Podporovat iniciativy ke zvyšování počtu roků prožitých ve zdraví a propagovat zdravé stárnutí; podporovat opatření k propagaci a výzkumu dopadu zdraví na produktivitu a účast na trhu práce jako příspěvek k plnění cílů Lisabonské strategie; podporovat opatření ke zkoumání vlivu jiných politik na zdraví.

| 2.1.2 | Podporovat iniciativy k rozpoznání případů nerovností v oblasti zdraví v členských státech i mezi nimi, včetně případů týkajících se rozdílů mezi muži a ženami, a usilovat o jejich řešení a zmírňování s cílem přispět k prosperitě a soudržnosti; podporovat investice do zdraví ve spolupráci s dalšími politikami a fondy Společenství; zlepšit solidaritu mezi vnitrostátními zdravotními systémy podporou spolupráce v oblastech přeshraniční péče. |
| --- | --- |

2.1.2

Podporovat iniciativy k rozpoznání případů nerovností v oblasti zdraví v členských státech i mezi nimi, včetně případů týkajících se rozdílů mezi muži a ženami, a usilovat o jejich řešení a zmírňování s cílem přispět k prosperitě a soudržnosti; podporovat investice do zdraví ve spolupráci s dalšími politikami a fondy Společenství; zlepšit solidaritu mezi vnitrostátními zdravotními systémy podporou spolupráce v oblastech přeshraniční péče.

| 2.2 | Podporovat zdravější způsob života a omezit závažné nemoci a zranění zaměřením se na zdravotní faktory. |
| --- | --- |

2.2

Podporovat zdravější způsob života a omezit závažné nemoci a zranění zaměřením se na zdravotní faktory.

| 2.2.1 | Zabývat se zdravotními faktory s cílem podporovat a zlepšovat tělesné a duševní zdraví, vytvářet prostředí příznivé pro zdravý životní styl a předcházet nemocem; věnovat pozornost klíčovým faktorům, jako je výživa, tělesná aktivita a sexuální zdraví, a zabývat se také faktory v oblasti návykových látek, jako je tabák, alkohol a drogy, se zaměřením na klíčová místa, například na vzdělávání a pracoviště, a zohlednit celý životní cyklus. |
| --- | --- |

2.2.1

Zabývat se zdravotními faktory s cílem podporovat a zlepšovat tělesné a duševní zdraví, vytvářet prostředí příznivé pro zdravý životní styl a předcházet nemocem; věnovat pozornost klíčovým faktorům, jako je výživa, tělesná aktivita a sexuální zdraví, a zabývat se také faktory v oblasti návykových látek, jako je tabák, alkohol a drogy, se zaměřením na klíčová místa, například na vzdělávání a pracoviště, a zohlednit celý životní cyklus.

| 2.2.2 | Podporovat akce vedoucí k prevenci závažných nemocí zvláštního významu s ohledem na obecnou zdravotní zátěž ve Společenství způsobenou nemocností a opatření týkající se vzácných onemocnění, u nichž mohou akce Společenství zaměřené na rozhodující faktory představovat významnou přidanou k úsilí členských států. |
| --- | --- |

2.2.2

Podporovat akce vedoucí k prevenci závažných nemocí zvláštního významu s ohledem na obecnou zdravotní zátěž ve Společenství způsobenou nemocností a opatření týkající se vzácných onemocnění, u nichž mohou akce Společenství zaměřené na rozhodující faktory představovat významnou přidanou k úsilí členských států.

| 2.2.3 | Podporovat akce týkající se účinků na zdraví vyplývajících z širších environmentálních a sociálně-ekonomických faktorů. |
| --- | --- |

2.2.3

Podporovat akce týkající se účinků na zdraví vyplývajících z širších environmentálních a sociálně-ekonomických faktorů.

| 2.2.4 | Podporovat akce pomáhající snižovat počet nehod a zranění. |
| --- | --- |

2.2.4

Podporovat akce pomáhající snižovat počet nehod a zranění.

| 3. | Vytvářet a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví |
| --- | --- |

3.

Vytvářet a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví

| 3.1 | Vyměňovat si znalosti a osvědčené postupy |
| --- | --- |

3.1

Vyměňovat si znalosti a osvědčené postupy

| 3.1.1 | Výměna znalostí a osvědčených postupů týkajících se klíčových zdravotních otázek v rámci působnosti programu. |
| --- | --- |

3.1.1

Výměna znalostí a osvědčených postupů týkajících se klíčových zdravotních otázek v rámci působnosti programu.

| 3.2 | Shromažďovat, analyzovat a šířit informace o zdraví |
| --- | --- |

3.2

Shromažďovat, analyzovat a šířit informace o zdraví

| 3.2.1 | Dále rozvíjet udržitelný zdravotní monitorovací systém s mechanismy pro sběr údajů a informací s příslušnými ukazateli; sbírat údaje o zdravotním stavu a zdravotních politikách; za použití statistického programu Společenství rozvíjet statistické prvky tohoto systému. |
| --- | --- |

3.2.1

Dále rozvíjet udržitelný zdravotní monitorovací systém s mechanismy pro sběr údajů a informací s příslušnými ukazateli; sbírat údaje o zdravotním stavu a zdravotních politikách; za použití statistického programu Společenství rozvíjet statistické prvky tohoto systému.

| 3.2.2 | Rozvinout mechanismy pro analýzu a šíření informací, včetně zpráv Společenství o zdraví, internetového portálu o zdraví a konferencí; poskytovat informace občanům, zúčastněným stranám a tvůrcům politiky, rozvíjet konzultační mechanismy a participační procesy; pravidelně vypracovávat zprávy o zdravotním stavu v Evropské unii založenou na veškerých údajích a ukazatelích, která bude obsahovat i kvalitativní a kvantitativní analýzu. |
| --- | --- |

3.2.2

Rozvinout mechanismy pro analýzu a šíření informací, včetně zpráv Společenství o zdraví, internetového portálu o zdraví a konferencí; poskytovat informace občanům, zúčastněným stranám a tvůrcům politiky, rozvíjet konzultační mechanismy a participační procesy; pravidelně vypracovávat zprávy o zdravotním stavu v Evropské unii založenou na veškerých údajích a ukazatelích, která bude obsahovat i kvalitativní a kvantitativní analýzu.

| 3.2.3 | Poskytovat analýzy a technickou pomoc na podporu rozvoje či provádění politik nebo právních předpisů týkajících se oblasti působnosti programu. |
| --- | --- |

3.2.3

Poskytovat analýzy a technickou pomoc na podporu rozvoje či provádění politik nebo právních předpisů týkajících se oblasti působnosti programu.

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Komise předložila dne 15. dubna 2005 Radě a Evropskému parlamentu návrh (1) rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program Společenství v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele na období let 2007-2013. |
| --- | --- |

1.

Komise předložila dne 15. dubna 2005 Radě a Evropskému parlamentu návrh (1) rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program Společenství v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele na období let 2007-2013.

| 2. | Evropský hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko ve dnech 14.-15. února 2006 (2), Výbor regionů přijal stanovisko dne 16. února 2006 (3) a Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 16. března 2006 (4). |
| --- | --- |

2.

Evropský hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko ve dnech 14.-15. února 2006 (2), Výbor regionů přijal stanovisko dne 16. února 2006 (3) a Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 16. března 2006 (4).

| 3. | V návaznosti na přijetí interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (včetně víceletého finančního rámce pro léta 2007-2013) Komise předložila dne 29. května 2006 pozměněný návrh (5) (dále jen „druhý program veřejného zdraví“) zahrnující řadu změn Evropského parlamentu, týkajících se zejména rozdělení návrhu na dva samostatné programy (jeden v oblasti zdraví a druhý v oblasti ochrany spotřebitele), jakož i revize přidělovaných rozpočtových prostředků. |
| --- | --- |

3.

V návaznosti na přijetí interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (včetně víceletého finančního rámce pro léta 2007-2013) Komise předložila dne 29. května 2006 pozměněný návrh (5) (dále jen „druhý program veřejného zdraví“) zahrnující řadu změn Evropského parlamentu, týkajících se zejména rozdělení návrhu na dva samostatné programy (jeden v oblasti zdraví a druhý v oblasti ochrany spotřebitele), jakož i revize přidělovaných rozpočtových prostředků.

| 4. | Dne 22. března 2007 Rada přijala společný postoj v souladu s čl. 251 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

4.

Dne 22. března 2007 Rada přijala společný postoj v souladu s čl. 251 odst. 2 Smlouvy.

II.   ÚČEL

Druhý program veřejného zdraví na období let 2007-2013 nahrazuje stávající program stanovený rozhodnutím č. 1786/2002/ES (6).

Hlavními cíli druhého programu veřejného zdraví jsou:

| — | zlepšit ochranu zdraví občanů, |
| --- | --- |

—

zlepšit ochranu zdraví občanů,

| — | podporovat zdraví a |
| --- | --- |

—

podporovat zdraví a

| — | vypracovávat a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví. |
| --- | --- |

—

vypracovávat a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví.

Tyto cíle budou plněny prostřednictvím akcí uvedených v příloze k tomuto rozhodnutí, které představují pokračování s ohledem na stávající program, a současně je upravují podle nových strategických otázek, jako je potřeba podporovat zdravé stárnutí, dále se zabývat nerovnostmi v oblasti zdraví, a zlepšit připravenost a plánování s ohledem na mimořádné události v oblasti zdraví.

O konkrétních prioritách a akcích, jakož i o jiných aspektech provádění programu (jako je přidělení finančních zdrojů, kritéria výběru a přidělení finančních příspěvků, opatření pro provádění společných strategií a akcí), bude rozhodnuto v ročních plánech práce na základě konzultace s výborem pro řízení programu. Široké cíle programu veřejného zdraví poskytují prostor pro to, aby se v období provádění programu mohly v případě potřeby řešit nově vzniklé problémy.

Celková částka rozpočtu přidělená na program představuje 365,6 milionů EUR v současných cenách.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecné poznámky

Rada obecně postupovala v souladu se stanoviskem Evropského parlamentu v prvním čtení, které bylo do značné míry zapracováno do pozměněného návrhu Komise. Rada zejména souhlasila s rozdělením původního návrhu Komise do dvou samostatných programů (jednoho v oblasti zdraví a jednoho v oblasti ochrany spotřebitele). Rada schválila revidované přidělení rozpočtových prostředků, jak je uvedeno v části II výše a stanoveno v interinstitucionální dohodě ze dne 17. května 2006. Je třeba poznamenat, že stanovisko Evropského parlamentu v prvním čtení bylo přijato dne 16. března 2006, tj. před přijetím interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006.

2.   Změny Evropského parlamentu

Evropský parlament přijal na svém plenárním zasedání konaném dne 16. března 2006 145 změn původního návrhu Komise. Většina těchto změn byla zanesena do pozměněného návrhu Komise, v němž Rada přijala další změny ve svém společném postoji.

Rada:

| a) | zahrnula do společného postoje těchto 22 změn týkajících se rozdělení původního návrhu Komise do dvou samostatných programů:






  i) | změny přijaté v plném rozsahu: | změna 1 (názvu): nový název, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

zahrnula do společného postoje těchto 22 změn týkajících se rozdělení původního návrhu Komise do dvou samostatných programů:

i)

změny přijaté v plném rozsahu:

změna 1 (názvu): nový název,

| | změna 2 (prvního právního východiska), |
| --- | --- |

změna 2 (prvního právního východiska),

| | změna 15 (2. bodu odůvodnění): doplňková část, jež se nevztahuje k rozdělení, je přijata ve 4. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 15 (2. bodu odůvodnění): doplňková část, jež se nevztahuje k rozdělení, je přijata ve 4. bodu odůvodnění,

| | změna 37 (4. bodu odůvodnění): vypouští se, |
| --- | --- |

změna 37 (4. bodu odůvodnění): vypouští se,

| | změna 42 (9. bodu odůvodnění): tento bod odůvodnění je nyní 31. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 42 (9. bodu odůvodnění): tento bod odůvodnění je nyní 31. bodem odůvodnění,

| | změna 52 (článku 3): tento článek je nyní článkem 4, |
| --- | --- |

změna 52 (článku 3): tento článek je nyní článkem 4,

| | změna 74 (článku 11): tento článek je nyní článkem 14, |
| --- | --- |

změna 74 (článku 11): tento článek je nyní článkem 14,

| | změna 75 (článku 12): tento článek je nyní čl. 5 odst. 2, |
| --- | --- |

změna 75 (článku 12): tento článek je nyní čl. 5 odst. 2,

| | změna 76 (přílohy 1); příloha 1 byla vypuštěna, |
| --- | --- |

změna 76 (přílohy 1); příloha 1 byla vypuštěna,

| | změny 77, 78, 84, 86, 101 (přílohy 2); tato příloha 2 je nyní přílohou, |
| --- | --- |

změny 77, 78, 84, 86, 101 (přílohy 2); tato příloha 2 je nyní přílohou,

| | změna 140 (přílohy 3); tato příloha je nyní přílohou akčního programu Společenství v oblasti spotřebitelské politiky (2007-2013), |
| --- | --- |

změna 140 (přílohy 3); tato příloha je nyní přílohou akčního programu Společenství v oblasti spotřebitelské politiky (2007-2013),

| ii) | změny přeformulované nebo přijaté zčásti: | změna 3 (1. bodu odůvodnění); přijata, pokud se týče rozdělení, |
| --- | --- | --- |

ii)

změny přeformulované nebo přijaté zčásti:

změna 3 (1. bodu odůvodnění); přijata, pokud se týče rozdělení,

| | změna 18 (3. bodu odůvodnění): přijata, pokud se týče rozdělení, |
| --- | --- |

změna 18 (3. bodu odůvodnění): přijata, pokud se týče rozdělení,

| | změna 38 (5. bodu odůvodnění): zčásti rovněž přijata ve 12. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 38 (5. bodu odůvodnění): zčásti rovněž přijata ve 12. bodu odůvodnění,

| | změna 41 (7. bodu odůvodnění): přijata, pokud se týče rozdělení, |
| --- | --- |

změna 41 (7. bodu odůvodnění): přijata, pokud se týče rozdělení,

| | změna 43 (11. bodu odůvodnění): přeformulována ve 33. bodu odůvodnění; |
| --- | --- |

změna 43 (11. bodu odůvodnění): přeformulována ve 33. bodu odůvodnění;

| | změna 48 (článku 1), |
| --- | --- |

změna 48 (článku 1),

| | změna 49 (článku 2): zčásti rovněž přijata v čl. 2. odst. 1; |
| --- | --- |

změna 49 (článku 2): zčásti rovněž přijata v čl. 2. odst. 1;

| b) | nepřijala změnu 113 v důsledku omezeného počtu akcí ve změněném návrhu Komise; |
| --- | --- |

b)

nepřijala změnu 113 v důsledku omezeného počtu akcí ve změněném návrhu Komise;

| c) | zahrnula do společného postoje těchto 91 změn, které se netýkaly rozdělení návrhu:






  i) | změny přijaté v plném rozsahu: | u bodů odůvodnění: | změna 7 (bodu odůvodnění 1 d (nového)): je nyní 3. bodem odůvodnění, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

zahrnula do společného postoje těchto 91 změn, které se netýkaly rozdělení návrhu:

i)

změny přijaté v plném rozsahu:

u bodů odůvodnění:

změna 7 (bodu odůvodnění 1 d (nového)): je nyní 3. bodem odůvodnění,

| | změna 9 (bodu odůvodnění 1 f (nového)): je nyní v 6. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 9 (bodu odůvodnění 1 f (nového)): je nyní v 6. bodu odůvodnění,

| | změna 19 (bodu odůvodnění 3 a (nového)): je nyní 12. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 19 (bodu odůvodnění 3 a (nového)): je nyní 12. bodem odůvodnění,

| | změna 20 (bodu odůvodnění 3 b (nového)): je nyní 14. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 20 (bodu odůvodnění 3 b (nového)): je nyní 14. bodem odůvodnění,

| | změna 21 (bodu odůvodnění 3 c (nového)): je nyní 15. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 21 (bodu odůvodnění 3 c (nového)): je nyní 15. bodem odůvodnění,

| | změna 22 (bodu odůvodnění 3 d (nového)): je nyní 16. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 22 (bodu odůvodnění 3 d (nového)): je nyní 16. bodem odůvodnění,

| | změna 24 (bodu odůvodnění 3 f (nového)): je nyní 17. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 24 (bodu odůvodnění 3 f (nového)): je nyní 17. bodem odůvodnění,

| | změna 30 (bodu odůvodnění 3 l (nového)): je nyní 22. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 30 (bodu odůvodnění 3 l (nového)): je nyní 22. bodem odůvodnění,

| | změna 34 (bodu odůvodnění 3 p (nového)): je nyní 24. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 34 (bodu odůvodnění 3 p (nového)): je nyní 24. bodem odůvodnění,

| | změna 35 (bodu odůvodnění 3 q (nového)): je nyní 26. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 35 (bodu odůvodnění 3 q (nového)): je nyní 26. bodem odůvodnění,

| | změna 36 (bodu odůvodnění 3 r (nového)): je nyní 26. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 36 (bodu odůvodnění 3 r (nového)): je nyní 26. bodem odůvodnění,

| | u článků: | změna 59 (čl. 4 odst. 1 písm. d) (nového)): je nyní v čl. 7 odst. 3 písm. a), |
| --- | --- | --- |

u článků:

změna 59 (čl. 4 odst. 1 písm. d) (nového)): je nyní v čl. 7 odst. 3 písm. a),

| | změna 60 (čl. 4 odst. 1 písm. e) (nového)): je nyní čl. 7 odst. 3 písm. b), |
| --- | --- |

změna 60 (čl. 4 odst. 1 písm. e) (nového)): je nyní čl. 7 odst. 3 písm. b),

| | změna 61 (čl. 4 odst. 1 písm. f) (nového)): je nyní čl. 7 odst. 4, |
| --- | --- |

změna 61 (čl. 4 odst. 1 písm. f) (nového)): je nyní čl. 7 odst. 4,

| | změna 66 (čl. 7 odst. 1 písm. a)): je nyní čl. 8 odst. 1 písm. a) a i), |
| --- | --- |

změna 66 (čl. 7 odst. 1 písm. a)): je nyní čl. 8 odst. 1 písm. a) a i),

| | změna 69 (čl. 7 odst. 2): je nyní čl. 8 odst. 2, |
| --- | --- |

změna 69 (čl. 7 odst. 2): je nyní čl. 8 odst. 2,

| | změna 70 (článku 9): je nyní článek 12, |
| --- | --- |

změna 70 (článku 9): je nyní článek 12,

| | změna 72 (čl. 10 odst. 3): vypouští se, |
| --- | --- |

změna 72 (čl. 10 odst. 3): vypouští se,

| ii) | změny přeformulované nebo přijaté zčásti: | u bodů odůvodnění: | změna 4 (1. bodu odůvodnění): zčásti přijata v 1. bodu odůvodnění, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

změny přeformulované nebo přijaté zčásti:

u bodů odůvodnění:

změna 4 (1. bodu odůvodnění): zčásti přijata v 1. bodu odůvodnění,

| | změna 6 (bodu odůvodnění 1 c (nového)): přeformulována ve 2. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 6 (bodu odůvodnění 1 c (nového)): přeformulována ve 2. bodu odůvodnění,

| | změna 8 (bodu odůvodnění 1 e (nového)): zčásti přijata v 5. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 8 (bodu odůvodnění 1 e (nového)): zčásti přijata v 5. bodu odůvodnění,

| | změna 10 (bodu odůvodnění 1 g (nového)): zčásti přijata v 7. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 10 (bodu odůvodnění 1 g (nového)): zčásti přijata v 7. bodu odůvodnění,

| | změna 13 (bodu odůvodnění 1 k (nového)): zčásti přijata v 8. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 13 (bodu odůvodnění 1 k (nového)): zčásti přijata v 8. bodu odůvodnění,

| | změna 14 (11. bodu odůvodnění (nového)): přeformulována v 9. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 14 (11. bodu odůvodnění (nového)): přeformulována v 9. bodu odůvodnění,

| | změna 16 (bodu odůvodnění 2 a (nového)): zčásti přijata v 10. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 16 (bodu odůvodnění 2 a (nového)): zčásti přijata v 10. bodu odůvodnění,

| | změna 17 (bodu odůvodnění 2 b (nového)): zčásti přijata v 11. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 17 (bodu odůvodnění 2 b (nového)): zčásti přijata v 11. bodu odůvodnění,

| | změna 23 (bodu odůvodnění 3 e (nového)): zčásti přijata v 17. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 23 (bodu odůvodnění 3 e (nového)): zčásti přijata v 17. bodu odůvodnění,

| | změna 25 (bodu odůvodnění 3 g (nového)): zčásti přijata v 18. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 25 (bodu odůvodnění 3 g (nového)): zčásti přijata v 18. bodu odůvodnění,

| | změna 26 (bodu odůvodnění 3 h (nového)): zčásti přijata v 18. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 26 (bodu odůvodnění 3 h (nového)): zčásti přijata v 18. bodu odůvodnění,

| | změna 27 (bodu odůvodnění 3 g (nového)): přeformulována v 19. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 27 (bodu odůvodnění 3 g (nového)): přeformulována v 19. bodu odůvodnění,

| | změna 28 (bodu odůvodnění 3 j (nového)): přeformulována ve 21. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 28 (bodu odůvodnění 3 j (nového)): přeformulována ve 21. bodu odůvodnění,

| | změna 29 (bodu odůvodnění 3 k (nového)): zčásti přijata ve 21. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 29 (bodu odůvodnění 3 k (nového)): zčásti přijata ve 21. bodu odůvodnění,

| | změna 31(bodu odůvodnění 3 m (nového)): zčásti přijata ve 23. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 31(bodu odůvodnění 3 m (nového)): zčásti přijata ve 23. bodu odůvodnění,

| | změna 39 (bodu odůvodnění 5 a (nového)): přeformulována ve 27. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 39 (bodu odůvodnění 5 a (nového)): přeformulována ve 27. bodu odůvodnění,

| | změna 40 (6. bodu odůvodnění): zčásti přijata ve 28. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 40 (6. bodu odůvodnění): zčásti přijata ve 28. bodu odůvodnění,

| | změna 44 (12. bodu odůvodnění): zčásti přijata ve 34. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 44 (12. bodu odůvodnění): zčásti přijata ve 34. bodu odůvodnění,

| | změna 45 (13. bodu odůvodnění): zčásti přijata ve 36. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 45 (13. bodu odůvodnění): zčásti přijata ve 36. bodu odůvodnění,

| | změna 46 (bodu odůvodnění 13 a (nového)): přeformulována ve 37. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 46 (bodu odůvodnění 13 a (nového)): přeformulována ve 37. bodu odůvodnění,

| | změna 47 (14. bodu odůvodnění): přeformulována ve 38. bodě odůvodnění a čl. 5 odst. 2, |
| --- | --- |

změna 47 (14. bodu odůvodnění): přeformulována ve 38. bodě odůvodnění a čl. 5 odst. 2,

| | u článků: | změna 50 (čl. 2 odst. 2 písm. a) (nového)): zčásti přijata v 1. bodě odůvodnění a v příloze v cíli 2.1), |
| --- | --- | --- |

u článků:

změna 50 (čl. 2 odst. 2 písm. a) (nového)): zčásti přijata v 1. bodě odůvodnění a v příloze v cíli 2.1),

| | změna 53 (čl. 3 odst. 2 písm. b)): zčásti přijata v čl. 4 odst. 1 písm. b), |
| --- | --- |

změna 53 (čl. 3 odst. 2 písm. b)): zčásti přijata v čl. 4 odst. 1 písm. b),

| | změna 55 (článku 4): zčásti přijata v čl. 7 odst. 1, |
| --- | --- |

změna 55 (článku 4): zčásti přijata v čl. 7 odst. 1,

| | změna 56 (čl. 4 odst. 1 a (nového)): zčásti přijata v čl. 7 odst. 3 písm. a), |
| --- | --- |

změna 56 (čl. 4 odst. 1 a (nového)): zčásti přijata v čl. 7 odst. 3 písm. a),

| | změna 57 (čl. 4 odst. 1 b (nového)): zčásti přijata v čl. 7 odst. 2, |
| --- | --- |

změna 57 (čl. 4 odst. 1 b (nového)): zčásti přijata v čl. 7 odst. 2,

| | změna 62 (čl. 4 odst. 1 g (nového)): zčásti přijata v čl. 5 odst. 2, |
| --- | --- |

změna 62 (čl. 4 odst. 1 g (nového)): zčásti přijata v čl. 5 odst. 2,

| | změna 63 (článku 4a (nového)): zčásti přijata v článku 9, |
| --- | --- |

změna 63 (článku 4a (nového)): zčásti přijata v článku 9,

| | změna 67 (čl. 7 odst. 1 písm. a a) (nového)): zčásti přijata v čl. 8 odst. 1 písm. a) bodu iii), |
| --- | --- |

změna 67 (čl. 7 odst. 1 písm. a a) (nového)): zčásti přijata v čl. 8 odst. 1 písm. a) bodu iii),

| | změna 71 (čl. 10 odst. 2): zčásti přijata v čl. 13 odst 3, |
| --- | --- |

změna 71 (čl. 10 odst. 2): zčásti přijata v čl. 13 odst 3,

| | změna 73 (čl. 10 odst. 3 a (nového)): zčásti přijata v čl. 13 odst. 3 písm. a), |
| --- | --- |

změna 73 (čl. 10 odst. 3 a (nového)): zčásti přijata v čl. 13 odst. 3 písm. a),

| | změna 146 (čl. 7 odst. 1 písm. a c) (nového)): zčásti přijata v čl. 8 odst. 1, |
| --- | --- |

změna 146 (čl. 7 odst. 1 písm. a c) (nového)): zčásti přijata v čl. 8 odst. 1,

| | změna 147 (čl. 10 odst. 1): zčásti přijata v čl. 13 odst. 3 písm. a), |
| --- | --- |

změna 147 (čl. 10 odst. 1): zčásti přijata v čl. 13 odst. 3 písm. a),

| | u přílohy: | změny 79 a 80 (přílohy 2): zčásti přijaty v čl. 7 odst. 3 písm. b), |
| --- | --- | --- |

u přílohy:

změny 79 a 80 (přílohy 2): zčásti přijaty v čl. 7 odst. 3 písm. b),

| | změna 81 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze, cíl 1.2.3, |
| --- | --- |

změna 81 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze, cíl 1.2.3,

| | změna 85 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze, cíl 1.1.3, |
| --- | --- |

změna 85 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze, cíl 1.1.3,

| | změna 88 (přílohy 2): zčásti přijata v 11. a 22. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 88 (přílohy 2): zčásti přijata v 11. a 22. bodu odůvodnění,

| | změna 89 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 2.2.1, |
| --- | --- |

změna 89 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 2.2.1,

| | změna 90 (přílohy 2): zčásti přijata v 19. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 90 (přílohy 2): zčásti přijata v 19. bodu odůvodnění,

| | změna 91 (přílohy 2): zčásti přijaty v příloze v cíli 2.1.2, |
| --- | --- |

změna 91 (přílohy 2): zčásti přijaty v příloze v cíli 2.1.2,

| | změna 92 (přílohy 2): zčásti přijata v 16. a 37. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.1, |
| --- | --- |

změna 92 (přílohy 2): zčásti přijata v 16. a 37. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.1,

| | změna 93 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 1.1.1, |
| --- | --- |

změna 93 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 1.1.1,

| | změna 98 (přílohy 2): zčásti přijata v 17. a 23. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.1.1, |
| --- | --- |

změna 98 (přílohy 2): zčásti přijata v 17. a 23. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.1.1,

| | změna 99 (přílohy 2): zčásti přijata v 17. a 23. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.1.2, |
| --- | --- |

změna 99 (přílohy 2): zčásti přijata v 17. a 23. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.1.2,

| | změna 100 (přílohy 2): zčásti přijata v čl. 2 odst. 2 a v příloze v cíli 2.2, |
| --- | --- |

změna 100 (přílohy 2): zčásti přijata v čl. 2 odst. 2 a v příloze v cíli 2.2,

| | změna 104 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 2.1, |
| --- | --- |

změna 104 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 2.1,

| | změna 106 (přílohy 2): zčásti přijaty v příloze v cíli 1.1.2, |
| --- | --- |

změna 106 (přílohy 2): zčásti přijaty v příloze v cíli 1.1.2,

| | změna 107 (přílohy 2): zčásti přijata v 16. a 37. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.), |
| --- | --- |

změna 107 (přílohy 2): zčásti přijata v 16. a 37. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.),

| | změna 108 (přílohy 2): zčásti přijata v 18. bodě odůvodnění a v příloze v cíli 3.1, |
| --- | --- |

změna 108 (přílohy 2): zčásti přijata v 18. bodě odůvodnění a v příloze v cíli 3.1,

| | změna 109 (přílohy 2): zčásti přijata ve 21. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 109 (přílohy 2): zčásti přijata ve 21. bodu odůvodnění,

| | změna 110 (přílohy 2): zčásti přijata v 19. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 110 (přílohy 2): zčásti přijata v 19. bodu odůvodnění,

| | změna 111 (přílohy 2): zčásti přijata v 18. a 19. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.2, |
| --- | --- |

změna 111 (přílohy 2): zčásti přijata v 18. a 19. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.2,

| | změna 112 (přílohy 2): zčásti přijata v čl. 2 odst. 2 a v příloze v cíli 2.2, |
| --- | --- |

změna 112 (přílohy 2): zčásti přijata v čl. 2 odst. 2 a v příloze v cíli 2.2,

| | změna 115 (přílohy 2): zčásti přijata ve 21. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 115 (přílohy 2): zčásti přijata ve 21. bodu odůvodnění,

| | změna 116 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 3.1, |
| --- | --- |

změna 116 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 3.1,

| | změna 117 (přílohy 2): zčásti přijata v 17. a 23. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.1.2, |
| --- | --- |

změna 117 (přílohy 2): zčásti přijata v 17. a 23. bodu odůvodnění a v příloze v cíli 2.1.2,

| | změna 118 (přílohy 2): zčásti přijata ve 21. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

změna 118 (přílohy 2): zčásti přijata ve 21. bodu odůvodnění,

| | změna 119 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 2.1.1, |
| --- | --- |

změna 119 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 2.1.1,

| | změna 120 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 1.2.2, |
| --- | --- |

změna 120 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 1.2.2,

| | změna 121 (přílohy 2): zčásti přijata ve 12. bodu odůvodnění, v čl. 2 odst. 2, v článku 9 a v příloze v cíli 3, |
| --- | --- |

změna 121 (přílohy 2): zčásti přijata ve 12. bodu odůvodnění, v čl. 2 odst. 2, v článku 9 a v příloze v cíli 3,

| | změna 123 (přílohy 2): přeformulováno v příloze v cíli 3, |
| --- | --- |

změna 123 (přílohy 2): přeformulováno v příloze v cíli 3,

| | změna 124 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 3.2, |
| --- | --- |

změna 124 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 3.2,

| | změna 125 (přílohy 2): zčásti přijata v 17. bodě odůvodnění a v příloze v cíli 3.2.1, |
| --- | --- |

změna 125 (přílohy 2): zčásti přijata v 17. bodě odůvodnění a v příloze v cíli 3.2.1,

| | změna 126 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 3.2.1, |
| --- | --- |

změna 126 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 3.2.1,

| | změna 132 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 1.1.1, |
| --- | --- |

změna 132 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 1.1.1,

| | změna 133 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 3.2.2, |
| --- | --- |

změna 133 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 3.2.2,

| | změna 134 (přílohy 2): zčásti přijata ve 12. a 13. bodě odůvodnění, v čl. 9 odst. 1 a v příloze v cíli 2.1.1, |
| --- | --- |

změna 134 (přílohy 2): zčásti přijata ve 12. a 13. bodě odůvodnění, v čl. 9 odst. 1 a v příloze v cíli 2.1.1,

| | změna 135 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze, |
| --- | --- |

změna 135 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze,

| | změna 136 (přílohy 2): zčásti přijata v článku 12, |
| --- | --- |

změna 136 (přílohy 2): zčásti přijata v článku 12,

| | změna 137 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 1.2.1, |
| --- | --- |

změna 137 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 1.2.1,

| | změna 138 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 1.2.2, |
| --- | --- |

změna 138 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 1.2.2,

| | změna 139 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 3.2.3; |
| --- | --- |

změna 139 (přílohy 2): zčásti přijata v příloze v cíli 3.2.3;

| d) | nezahrnula do společného postoje 26 změn (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 a 153).
  Rada nemůže, po přijetí interinstitucionální dohody dne 17. května 2006, kvůli omezením týkajícím se prostředků, přijmout těchto pět změn: 64, 97, 114, 127 a 129. |
| --- | --- |

d)

nezahrnula do společného postoje 26 změn (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 a 153).

Rada nemůže, po přijetí interinstitucionální dohody dne 17. května 2006, kvůli omezením týkajícím se prostředků, přijmout těchto pět změn: 64, 97, 114, 127 a 129.

IV.   ZÁVĚR

Rada se domnívá, že její společný postoj, který zahrnuje změny uvedené v oddíle III odst. 2 písm. a) a c), dostatečně zohledňuje stanovisko Evropského parlamentu přijaté při prvním čtení.

Společný postoj představuje rovnováhu obav a zájmů, což zajišťuje, aby mohly být cíle programu prováděny prostřednictvím omezeného počtu akcí a nástrojů, jakož i přesnějších metod a postupů, které byly přeformulovány v souladu se stanoviskem Evropského parlamentu v prvním čtení a s pozměněným návrhem Komise. Toto rozhodnutí zlepší účinnost akcí Společenství v oblasti veřejného zdraví a zvýší povědomí o zdravotním stavu v Evropské unii, čímž přispěje ke zlepšení a ochraně zdraví občanů Evropské unie.

---

(1)  Úř. věst. C 172, 12.7.2005, s. 25.

(2)  Úř. věst. C 88, 11.4.2006, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 192, 16.8.2006, s. 8.

(4)  7537/06.

(5)  9905/06.

(6)  Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 1.

---

| 8.5.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 103/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 103/26

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 6/2007

přijatý Radou dne 22. března 2007

s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady č. .../2007 ze dne ..., kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí

(2007/C 103 E/03)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská rada v závěrech ze zasedání v Barceloně ve dnech 15. a 16. března 2002 zdůraznila, že výkonné a integrované energetické a dopravní sítě jsou základem evropského vnitřního trhu a že lepší využívání stávajících sítí a doplnění chybějících spojení umožní zvýšit efektivnost a konkurenceschopnost a zajistit odpovídající úroveň kvality i snížení bodů nasycení, a tedy lepší dlouhodobou životaschopnost. Tyto potřeby spadají do rámce strategie přijaté hlavami států a vlád na vrcholné schůzce v Lisabonu v roce 2000, na kterou se následně pravidelně odkazuje. |
| --- | --- |

(1)

Evropská rada v závěrech ze zasedání v Barceloně ve dnech 15. a 16. března 2002 zdůraznila, že výkonné a integrované energetické a dopravní sítě jsou základem evropského vnitřního trhu a že lepší využívání stávajících sítí a doplnění chybějících spojení umožní zvýšit efektivnost a konkurenceschopnost a zajistit odpovídající úroveň kvality i snížení bodů nasycení, a tedy lepší dlouhodobou životaschopnost. Tyto potřeby spadají do rámce strategie přijaté hlavami států a vlád na vrcholné schůzce v Lisabonu v roce 2000, na kterou se následně pravidelně odkazuje.

| (2) | Evropská rada schválila na zasedání v Bruselu ve dnech 12. a 13. prosince 2003 Evropskou akci pro růst a vyzvala Komisi, aby v případě potřeby přesměrovala výdaje na investice do fyzického kapitálu, především investice do infrastruktury transevropských sítí, jejichž prioritní projekty představují zásadní prvky pro posílení soudržnosti vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada schválila na zasedání v Bruselu ve dnech 12. a 13. prosince 2003 Evropskou akci pro růst a vyzvala Komisi, aby v případě potřeby přesměrovala výdaje na investice do fyzického kapitálu, především investice do infrastruktury transevropských sítí, jejichž prioritní projekty představují zásadní prvky pro posílení soudržnosti vnitřního trhu.

| (3) | Průtahy při dokončování výkonných transevropských spojení, zejména jejich přeshraničních úseků, mohou závažným způsobem ochromovat konkurenceschopnost Unie, členských států a okrajových regionů, které by nezískaly nebo ztratily možnost plně využívat výhod vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(3)

Průtahy při dokončování výkonných transevropských spojení, zejména jejich přeshraničních úseků, mohou závažným způsobem ochromovat konkurenceschopnost Unie, členských států a okrajových regionů, které by nezískaly nebo ztratily možnost plně využívat výhod vnitřního trhu.

| (4) | V rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (3) byly náklady na dokončení transevropské dopravní sítě mezi lety 2007 a 2020 odhadnuty na 600 miliard EUR. Investice potřebné pouze pro prioritní projekty ve smyslu přílohy III uvedeného rozhodnutí představují v období 2007 až 2013 přibližně 160 miliard EUR. |
| --- | --- |

(4)

V rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (3) byly náklady na dokončení transevropské dopravní sítě mezi lety 2007 a 2020 odhadnuty na 600 miliard EUR. Investice potřebné pouze pro prioritní projekty ve smyslu přílohy III uvedeného rozhodnutí představují v období 2007 až 2013 přibližně 160 miliard EUR.

| (5) | Aby bylo těchto cílů dosaženo, zdůraznily Evropský parlament i Rada nutnost posílit a přizpůsobit finanční nástroje zvýšením úrovně spolufinancování Společenstvím tak, že se stanoví možnost zvýšení míry spolufinancování Společenstvím, a to zejména pro projekty vyznačující se přeshraniční povahou, tranzitní funkcí nebo překonáváním přírodních překážek. |
| --- | --- |

(5)

Aby bylo těchto cílů dosaženo, zdůraznily Evropský parlament i Rada nutnost posílit a přizpůsobit finanční nástroje zvýšením úrovně spolufinancování Společenstvím tak, že se stanoví možnost zvýšení míry spolufinancování Společenstvím, a to zejména pro projekty vyznačující se přeshraniční povahou, tranzitní funkcí nebo překonáváním přírodních překážek.

| (6) | V souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě o podpoře vnitrozemské vodní dopravy „NAIADES“ a s ohledem na udržitelnost vnitrozemských vodních cest by prioritním projektům v oblasti vnitrozemských vodních cest měla být věnována zvláštní pozornost. |
| --- | --- |

(6)

V souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě o podpoře vnitrozemské vodní dopravy „NAIADES“ a s ohledem na udržitelnost vnitrozemských vodních cest by prioritním projektům v oblasti vnitrozemských vodních cest měla být věnována zvláštní pozornost.

| (7) | V usnesení ze dne 8. června 2005 o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie v letech 2007-2013 (4) zdůraznil Evropský parlament strategický význam dopravních sítí pro konečnou konsolidaci vnitřního trhu a pro užší vztahy s kandidátskými, předkandidátskými a spřátelenými zeměmi. Evropský parlament dále vyjádřil svou ochotu prozkoumat inovativní finanční nástroje, jako jsou úvěrové záruky, evropské koncese, evropské půjčky a fond úrokových úlev. |
| --- | --- |

(7)

V usnesení ze dne 8. června 2005 o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie v letech 2007-2013 (4) zdůraznil Evropský parlament strategický význam dopravních sítí pro konečnou konsolidaci vnitřního trhu a pro užší vztahy s kandidátskými, předkandidátskými a spřátelenými zeměmi. Evropský parlament dále vyjádřil svou ochotu prozkoumat inovativní finanční nástroje, jako jsou úvěrové záruky, evropské koncese, evropské půjčky a fond úrokových úlev.

| (8) | S částkami přidělenými pro transevropské dopravní a energetické sítě (TEN-T a TEN-E) v souladu s víceletým finančním rámcem na období 2007 až 2013 není možné vyhovět všem potřebám plynoucím z provádění priorit stanovených rozhodnutím č. 1692/96/ES pro transevropské dopravní sítě a rozhodnutím č. 1364/2006/ES (5) pro transevropské energetické sítě. K doplnění vnitrostátních veřejných či soukromých zdrojů financování je tedy vhodné soustředit tyto zdroje na určité kategorie projektů s největší přidanou hodnotou pro celé sítě, zejména přeshraniční úseky včetně mořských dálnic, a na projekty zaměřené na odstranění úzkých míst, jako jsou přírodní překážky, aby byla zaručena spojitost infrastruktury transevropských dopravních a energetických sítí. S cílem usnadnit koordinované provádění některých projektů mohou být v souladu s článkem 17a rozhodnutí č. 1692/96/ES jmenováni evropští koordinátoři. |
| --- | --- |

(8)

S částkami přidělenými pro transevropské dopravní a energetické sítě (TEN-T a TEN-E) v souladu s víceletým finančním rámcem na období 2007 až 2013 není možné vyhovět všem potřebám plynoucím z provádění priorit stanovených rozhodnutím č. 1692/96/ES pro transevropské dopravní sítě a rozhodnutím č. 1364/2006/ES (5) pro transevropské energetické sítě. K doplnění vnitrostátních veřejných či soukromých zdrojů financování je tedy vhodné soustředit tyto zdroje na určité kategorie projektů s největší přidanou hodnotou pro celé sítě, zejména přeshraniční úseky včetně mořských dálnic, a na projekty zaměřené na odstranění úzkých míst, jako jsou přírodní překážky, aby byla zaručena spojitost infrastruktury transevropských dopravních a energetických sítí. S cílem usnadnit koordinované provádění některých projektů mohou být v souladu s článkem 17a rozhodnutí č. 1692/96/ES jmenováni evropští koordinátoři.

| (9) | Vzhledem k tomu, že zbývající investice transevropských dopravních sítí pro prioritní projekty jsou odhadovány zhruba na 250 miliard EUR a že evropská finanční referenční částka ve výši 8 013 milionů EUR na dopravu pro období 2007 až 2013 je pouze nepatrnou částí rozpočtu potřebného k dokončení prioritních projektů, měla by Komise, s pomocí evropských koordinátorů, pokud byli jmenováni, podporovat a koordinovat úsilí členských států financovat a dokončit plánovanou transevropskou dopravní síť v souladu se stanoveným časovým rozvrhem. Komise by měla provést ustanovení rozhodnutí č. 1692/96/ES týkající se evropských koordinátorů. Vzhledem k tomu, že budování transevropské dopravní sítě se týká nejméně dvou sedmiletých rozpočtových období a že očekávaná životnost nové infrastruktury je nejméně sto let, měla by se, spolu s členskými státy, zabývat rovněž dlouhodobým finančním problémem týkajícím se budování a provozování celé transevropské dopravní sítě a pokusit se tento problém vyřešit. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k tomu, že zbývající investice transevropských dopravních sítí pro prioritní projekty jsou odhadovány zhruba na 250 miliard EUR a že evropská finanční referenční částka ve výši 8 013 milionů EUR na dopravu pro období 2007 až 2013 je pouze nepatrnou částí rozpočtu potřebného k dokončení prioritních projektů, měla by Komise, s pomocí evropských koordinátorů, pokud byli jmenováni, podporovat a koordinovat úsilí členských států financovat a dokončit plánovanou transevropskou dopravní síť v souladu se stanoveným časovým rozvrhem. Komise by měla provést ustanovení rozhodnutí č. 1692/96/ES týkající se evropských koordinátorů. Vzhledem k tomu, že budování transevropské dopravní sítě se týká nejméně dvou sedmiletých rozpočtových období a že očekávaná životnost nové infrastruktury je nejméně sto let, měla by se, spolu s členskými státy, zabývat rovněž dlouhodobým finančním problémem týkajícím se budování a provozování celé transevropské dopravní sítě a pokusit se tento problém vyřešit.

| (10) | Rozhodnutí č. 1364/2006/ES určuje cíle, priority činnosti a projekty společného zájmu pro rozvoj transevropských energetických sítí, včetně prioritních projektů, a přiděluje odpovídají prioritu projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu. Investice nezbytné pro to, aby se všechny členské státy mohly plně účastnit vnitřního trhu a aby bylo dokončeno propojení se sousedními zeměmi, činí pouze pro prioritní projekty mezi lety 2007 a 2013 zhruba 28 miliard EUR. |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutí č. 1364/2006/ES určuje cíle, priority činnosti a projekty společného zájmu pro rozvoj transevropských energetických sítí, včetně prioritních projektů, a přiděluje odpovídají prioritu projektům prohlášeným za projekty evropského zájmu. Investice nezbytné pro to, aby se všechny členské státy mohly plně účastnit vnitřního trhu a aby bylo dokončeno propojení se sousedními zeměmi, činí pouze pro prioritní projekty mezi lety 2007 a 2013 zhruba 28 miliard EUR.

| (11) | Evropská rada na zasedání ve dnech 12. a 13. prosince 2003 vyzvala rovněž Komisi, aby se nadále zabývala nutností vytvořit specifický nástroj záruky Společenství určený k pokrytí některých rizik po fázi výstavby v rámci projektů transevropských dopravních sítí. Co se týče energetiky, vyzvala Evropská rada Komisi, aby v případě potřeby přesměrovala výdaje na investice do fyzického kapitálu s cílem podpořit růst. |
| --- | --- |

(11)

Evropská rada na zasedání ve dnech 12. a 13. prosince 2003 vyzvala rovněž Komisi, aby se nadále zabývala nutností vytvořit specifický nástroj záruky Společenství určený k pokrytí některých rizik po fázi výstavby v rámci projektů transevropských dopravních sítí. Co se týče energetiky, vyzvala Evropská rada Komisi, aby v případě potřeby přesměrovala výdaje na investice do fyzického kapitálu s cílem podpořit růst.

| (12) | Nařízení Rady (ES) č. 2236/95 ze dne 18. září 1995, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských sítí (6), již představuje skutečný pokrok, protože umožňuje pro projekty prohlášené za prioritní vyšší, 20 % míru financování. Tato míra je nicméně i nadále podmíněna prováděcími pravidly, která vyžadují zjednodušení a celkový rozpočet s omezenými zdroji. Zdá se tedy, že je nutné doplnit vnitrostátní veřejné financování a soukromé financování zvýšenou pomocí Společenství co do výše i míry pomoci s cílem posílit pákový účinek finančních prostředků Společenství, a umožnit tak provádění vybraných prioritních projektů. |
| --- | --- |

(12)

Nařízení Rady (ES) č. 2236/95 ze dne 18. září 1995, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských sítí (6), již představuje skutečný pokrok, protože umožňuje pro projekty prohlášené za prioritní vyšší, 20 % míru financování. Tato míra je nicméně i nadále podmíněna prováděcími pravidly, která vyžadují zjednodušení a celkový rozpočet s omezenými zdroji. Zdá se tedy, že je nutné doplnit vnitrostátní veřejné financování a soukromé financování zvýšenou pomocí Společenství co do výše i míry pomoci s cílem posílit pákový účinek finančních prostředků Společenství, a umožnit tak provádění vybraných prioritních projektů.

| (13) | Tímto nařízením je třeba zavést program, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí. Uvedený program, který musí být prováděn v souladu s právem Společenství, především v oblasti životního prostředí, by měl přispět k posílení vnitřního trhu a mít stimulační účinek na konkurenceschopnost a růst Společenství. |
| --- | --- |

(13)

Tímto nařízením je třeba zavést program, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí. Uvedený program, který musí být prováděn v souladu s právem Společenství, především v oblasti životního prostředí, by měl přispět k posílení vnitřního trhu a mít stimulační účinek na konkurenceschopnost a růst Společenství.

| (14) | Finanční pomoc Společenství v rámci rozpočtu transevropských sítí by měla kromě zaměření na projekty nebo části projektů s největší evropskou přidanou hodnotou podněcovat účastníky k rychlejšímu provádění prioritních projektů v rámci rozhodnutí č. 1692/96/ES a č. 1364/2006/ES. Měla by umožnit rovněž financování jiných projektů společného zájmu v oblasti evropských infrastruktur, jež byly stanoveny v uvedených rozhodnutích. |
| --- | --- |

(14)

Finanční pomoc Společenství v rámci rozpočtu transevropských sítí by měla kromě zaměření na projekty nebo části projektů s největší evropskou přidanou hodnotou podněcovat účastníky k rychlejšímu provádění prioritních projektů v rámci rozhodnutí č. 1692/96/ES a č. 1364/2006/ES. Měla by umožnit rovněž financování jiných projektů společného zájmu v oblasti evropských infrastruktur, jež byly stanoveny v uvedených rozhodnutích.

| (15) | Finanční pomoc Společenství je poskytována s cílem rozvíjet investiční projekty v transevropských dopravních a energetických sítích, poskytovat pevné finanční závazky, mobilizovat institucionální investory a podněcovat vytváření partnerství pro financování mezi veřejným a soukromým sektorem. V odvětví energetiky je cílem finanční pomoci především přispět k překonání finančních překážek, které mohou nastat při přípravě projektů a při jejich vývoji před zahájením výstavby, přičemž by tato pomoc měla být soustředěna na přeshraniční úseky prioritních projektů a na propojení se sousedními zeměmi. |
| --- | --- |

(15)

Finanční pomoc Společenství je poskytována s cílem rozvíjet investiční projekty v transevropských dopravních a energetických sítích, poskytovat pevné finanční závazky, mobilizovat institucionální investory a podněcovat vytváření partnerství pro financování mezi veřejným a soukromým sektorem. V odvětví energetiky je cílem finanční pomoci především přispět k překonání finančních překážek, které mohou nastat při přípravě projektů a při jejich vývoji před zahájením výstavby, přičemž by tato pomoc měla být soustředěna na přeshraniční úseky prioritních projektů a na propojení se sousedními zeměmi.

| (16) | Komise ve sdělení Evropskému parlamentu a Radě ze dne 4. července 2005 o zavedení evropského systému železniční signalizace ERTMS/ETCS zdůraznila význam rychlého a koordinovaného přechodu k tomuto systému, aby byla zajištěna interoperabilita transevropské dopravní sítě. K tomu je nutná cílená a dočasná podpora Společenství jak pro traťová, tak i pro palubní zařízení. |
| --- | --- |

(16)

Komise ve sdělení Evropskému parlamentu a Radě ze dne 4. července 2005 o zavedení evropského systému železniční signalizace ERTMS/ETCS zdůraznila význam rychlého a koordinovaného přechodu k tomuto systému, aby byla zajištěna interoperabilita transevropské dopravní sítě. K tomu je nutná cílená a dočasná podpora Společenství jak pro traťová, tak i pro palubní zařízení.

| (17) | Příslušné členské státy mohou být v případě některých projektů zastoupeny mezinárodními organizacemi. Provádění některých projektů může Komise svěřit společným podnikům ve smyslu článku 171 Smlouvy. Pro účely tohoto nařízení vyžadují tyto zvláštní situace rozšíření pojmu příjemce finančního příspěvku Společenství. |
| --- | --- |

(17)

Příslušné členské státy mohou být v případě některých projektů zastoupeny mezinárodními organizacemi. Provádění některých projektů může Komise svěřit společným podnikům ve smyslu článku 171 Smlouvy. Pro účely tohoto nařízení vyžadují tyto zvláštní situace rozšíření pojmu příjemce finančního příspěvku Společenství.

| (18) | S cílem reagovat na konkrétní požadavky jednotlivých projektů a zvýšit účinnost a hodnotu finanční pomoci Společenství může mít tato pomoc více forem: granty na studie a práce, granty na platby za dostupnost, úrokové úlevy, úvěrové záruky nebo účast ve fondech rizikového kapitálu. Bez ohledu na formu by měla být finanční pomoc Společenství poskytována v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7), a prováděcími pravidly k němu, s výjimkou případů, kdy se toto nařízení od uvedených pravidel výslovně odchyluje. Vystavování úvěrových záruk a účast ve fondech rizikového kapitálu by měly vycházet z tržních zásad a být z dlouhodobého hlediska zaměřeny na samofinancování. |
| --- | --- |

(18)

S cílem reagovat na konkrétní požadavky jednotlivých projektů a zvýšit účinnost a hodnotu finanční pomoci Společenství může mít tato pomoc více forem: granty na studie a práce, granty na platby za dostupnost, úrokové úlevy, úvěrové záruky nebo účast ve fondech rizikového kapitálu. Bez ohledu na formu by měla být finanční pomoc Společenství poskytována v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7), a prováděcími pravidly k němu, s výjimkou případů, kdy se toto nařízení od uvedených pravidel výslovně odchyluje. Vystavování úvěrových záruk a účast ve fondech rizikového kapitálu by měly vycházet z tržních zásad a být z dlouhodobého hlediska zaměřeny na samofinancování.

| (19) | K provedení finanční pomoci Společenství pro projekty velkého rozsahu, které jsou rozvrženy na několik let, je vhodné umožnit závazek Společenství na víceletém základě s rozlišením podle financovaného projektu a podle prostředků na závazky, jež jsou schvalovány každoročně. Pouze pevné a přitažlivé finanční závazky, které zavazují Společenství dlouhodobě, umožní zmírnit nejistotu spojenou s dokončením těchto projektů a mobilizovat jak veřejné, tak soukromé investory. Projekty zahrnuté do víceletého programu představují nejvyšší priority rozvoje transevropské sítě podle rozhodnutí č. 1692/96/ES a vyžadují stálou činnost Společenství s cílem zajistit hladké a účinné dokončení. |
| --- | --- |

(19)

K provedení finanční pomoci Společenství pro projekty velkého rozsahu, které jsou rozvrženy na několik let, je vhodné umožnit závazek Společenství na víceletém základě s rozlišením podle financovaného projektu a podle prostředků na závazky, jež jsou schvalovány každoročně. Pouze pevné a přitažlivé finanční závazky, které zavazují Společenství dlouhodobě, umožní zmírnit nejistotu spojenou s dokončením těchto projektů a mobilizovat jak veřejné, tak soukromé investory. Projekty zahrnuté do víceletého programu představují nejvyšší priority rozvoje transevropské sítě podle rozhodnutí č. 1692/96/ES a vyžadují stálou činnost Společenství s cílem zajistit hladké a účinné dokončení.

| (20) | Prostřednictvím právních záruk slučitelných s právními předpisy v oblasti hospodářské soutěže a vnitřního trhu je třeba podporovat formy společného financování ze strany veřejného a soukromého sektoru, ať už institucionální, nebo smluvní, které prokázaly svou účinnost, a rozšiřovat mezi členskými státy osvědčené postupy. |
| --- | --- |

(20)

Prostřednictvím právních záruk slučitelných s právními předpisy v oblasti hospodářské soutěže a vnitřního trhu je třeba podporovat formy společného financování ze strany veřejného a soukromého sektoru, ať už institucionální, nebo smluvní, které prokázaly svou účinnost, a rozšiřovat mezi členskými státy osvědčené postupy.

| (21) | Značná pozornost by měla být věnována účinné koordinaci všech opatření Společenství, která mají dopad na transevropské sítě, zejména financování ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti i operacím Evropské investiční banky (dále též jen „EIB“). |
| --- | --- |

(21)

Značná pozornost by měla být věnována účinné koordinaci všech opatření Společenství, která mají dopad na transevropské sítě, zejména financování ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti i operacím Evropské investiční banky (dále též jen „EIB“).

| (22) | Toto nařízení stanoví pro celé období svého provádění finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (8). |
| --- | --- |

(22)

Toto nařízení stanoví pro celé období svého provádění finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (8).

| (23) | Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (9). |
| --- | --- |

(23)

Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (9).

| (24) | S ohledem na vývoj jednotlivých složek transevropských dopravních a energetických sítí a jejich vnitřních charakteristik a za účelem účinnějšího řízení je vhodné přijmout několik samostatných nařízení pro oblasti, na které se nyní vztahuje nařízení (ES) č. 2236/95. |
| --- | --- |

(24)

S ohledem na vývoj jednotlivých složek transevropských dopravních a energetických sítí a jejich vnitřních charakteristik a za účelem účinnějšího řízení je vhodné přijmout několik samostatných nařízení pro oblasti, na které se nyní vztahuje nařízení (ES) č. 2236/95.

| (25) | Tímto nařízením by měla být stanovena obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí v souladu s právem a politikami Společenství, především v oblasti hospodářské soutěže, ochrany životního prostředí, zdraví, udržitelného rozvoje a zadávání veřejných zakázek, jakož i pro účinné provádění politik Společenství v oblasti interoperability. |
| --- | --- |

(25)

Tímto nařízením by měla být stanovena obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí v souladu s právem a politikami Společenství, především v oblasti hospodářské soutěže, ochrany životního prostředí, zdraví, udržitelného rozvoje a zadávání veřejných zakázek, jakož i pro účinné provádění politik Společenství v oblasti interoperability.

| (26) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vybudování transevropských dopravních a energetických sítí, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu nutnosti koordinovat vnitrostátní opatření lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle, |
| --- | --- |

(26)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vybudování transevropských dopravních a energetických sítí, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu nutnosti koordinovat vnitrostátní opatření lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Toto nařízení vymezuje podmínky, způsoby a postupy pro poskytování finanční pomoci Společenství pro projekty společného zájmu v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí podle čl. 155 odst. 1 Smlouvy.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „projektem společného zájmu“ projekt nebo část projektu, u nichž bylo určeno, že jsou ve společném zájmu Společenství v oblasti dopravy v rámci rozhodnutí č. 1692/96/ES anebo v oblasti energetiky v rámci rozhodnutí č. 1364/2006/ES; |
| --- | --- |

1)

„projektem společného zájmu“ projekt nebo část projektu, u nichž bylo určeno, že jsou ve společném zájmu Společenství v oblasti dopravy v rámci rozhodnutí č. 1692/96/ES anebo v oblasti energetiky v rámci rozhodnutí č. 1364/2006/ES;

| 2) | „prioritním projektem“ v oblasti dopravy projekt společného zájmu umístěný na některé ose nebo jiný projekt uvedený v příloze III rozhodnutí č. 1692/96/ES anebo v oblasti energetiky projekt společného zájmu považovaný za prioritní pro Společenství v rámci rozhodnutí č. 1364/2006/ES; |
| --- | --- |

2)

„prioritním projektem“ v oblasti dopravy projekt společného zájmu umístěný na některé ose nebo jiný projekt uvedený v příloze III rozhodnutí č. 1692/96/ES anebo v oblasti energetiky projekt společného zájmu považovaný za prioritní pro Společenství v rámci rozhodnutí č. 1364/2006/ES;

| 3) | „projektem evropského zájmu“ v oblasti energetiky připravený projekt umístěný na prioritní ose uvedené v rozhodnutí č. 1364/2006/ES a s přeshraniční povahou nebo významným dopadem na přeshraniční přenosovou kapacitu; |
| --- | --- |

3)

„projektem evropského zájmu“ v oblasti energetiky připravený projekt umístěný na prioritní ose uvedené v rozhodnutí č. 1364/2006/ES a s přeshraniční povahou nebo významným dopadem na přeshraniční přenosovou kapacitu;

| 4) | „částí projektu“ jakákoliv činnost, která je finančně, technicky nebo časově nezávislá a která přispívá k dokončení projektu; |
| --- | --- |

4)

„částí projektu“ jakákoliv činnost, která je finančně, technicky nebo časově nezávislá a která přispívá k dokončení projektu;

| 5) | „přeshraničním úsekem“ některý z přeshraničních úseků uvedených v článku 19b rozhodnutí č. 1692/96/ES nebo přeshraniční úsek zajišťující pokračování prioritního projektu mezi dvěma členskými státy přes území třetí země; |
| --- | --- |

5)

„přeshraničním úsekem“ některý z přeshraničních úseků uvedených v článku 19b rozhodnutí č. 1692/96/ES nebo přeshraniční úsek zajišťující pokračování prioritního projektu mezi dvěma členskými státy přes území třetí země;

| 6) | „úzkým místem“ v oblasti dopravy překážka pro rychlost nebo kapacitu, která neumožňuje zaručit nepřetržitost dopravních toků; |
| --- | --- |

6)

„úzkým místem“ v oblasti dopravy překážka pro rychlost nebo kapacitu, která neumožňuje zaručit nepřetržitost dopravních toků;

| 7) | „příjemcem“ jeden nebo více členských států, mezinárodních organizací nebo společných podniků ve smyslu článku 171 Smlouvy, veřejných nebo soukromých podniků nebo subjektů, které mají plnou odpovědnost za projekt a které nabízejí investice z vlastních prostředků nebo prostředků poskytnutých třetími osobami za účelem uskutečnění projektu; |
| --- | --- |

7)

„příjemcem“ jeden nebo více členských států, mezinárodních organizací nebo společných podniků ve smyslu článku 171 Smlouvy, veřejných nebo soukromých podniků nebo subjektů, které mají plnou odpovědnost za projekt a které nabízejí investice z vlastních prostředků nebo prostředků poskytnutých třetími osobami za účelem uskutečnění projektu;

| 8) | „studiemi“ činnosti potřebné pro přípravu provádění projektu, včetně přípravných studií, studií proveditelnosti, hodnotících a ověřovacích studií, a jakákoliv jiná opatření technické pomoci, včetně akcí předcházejících úplnému definování a vypracování projektu a rozhodnutí o jeho financování, jako například prohlídky příslušných areálů a příprava finančního návrhu; |
| --- | --- |

8)

„studiemi“ činnosti potřebné pro přípravu provádění projektu, včetně přípravných studií, studií proveditelnosti, hodnotících a ověřovacích studií, a jakákoliv jiná opatření technické pomoci, včetně akcí předcházejících úplnému definování a vypracování projektu a rozhodnutí o jeho financování, jako například prohlídky příslušných areálů a příprava finančního návrhu;

| 9) | „pracemi“ nákup, dodávka a využití součástí, systémů a služeb a provedení stavebních a instalačních prací souvisejících s projektem, s přejímkou zařízení a zahájením projektu; |
| --- | --- |

9)

„pracemi“ nákup, dodávka a využití součástí, systémů a služeb a provedení stavebních a instalačních prací souvisejících s projektem, s přejímkou zařízení a zahájením projektu;

| 10) | „náklady projektu“ celkové náklady na studie nebo práce nesené příjemcem, které přímo souvisejí s uskutečněním projektu a jsou pro toto uskutečnění nezbytné; |
| --- | --- |

10)

„náklady projektu“ celkové náklady na studie nebo práce nesené příjemcem, které přímo souvisejí s uskutečněním projektu a jsou pro toto uskutečnění nezbytné;

| 11) | „způsobilými náklady“ část nákladů projektu, již Komise zohlední při výpočtu finanční pomoci Společenství; |
| --- | --- |

11)

„způsobilými náklady“ část nákladů projektu, již Komise zohlední při výpočtu finanční pomoci Společenství;

| 12) | „nástrojem pro úvěrové záruky“ záruka vystavená Evropskou investiční bankou ve prospěch pohotovostní likviditní facility pro projekty společného zájmu v oblasti dopravy. Vztahuje se na rizika dluhové služby z důvodu nedostatečné poptávky a následného neočekávaného ušlého zisku v průběhu počátečního období fungování projektu. Nástroj pro úvěrové záruky se používá pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází, zcela nebo zčásti, z výnosů, poplatků nebo jiných příjmů, které uhradili uživatelé nebo příjemci nebo které byly uhrazeny jejich jménem; |
| --- | --- |

12)

„nástrojem pro úvěrové záruky“ záruka vystavená Evropskou investiční bankou ve prospěch pohotovostní likviditní facility pro projekty společného zájmu v oblasti dopravy. Vztahuje se na rizika dluhové služby z důvodu nedostatečné poptávky a následného neočekávaného ušlého zisku v průběhu počátečního období fungování projektu. Nástroj pro úvěrové záruky se používá pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází, zcela nebo zčásti, z výnosů, poplatků nebo jiných příjmů, které uhradili uživatelé nebo příjemci nebo které byly uhrazeny jejich jménem;

| 13) | „režimem plateb za dostupnost“ režim financování projektů v oblasti infrastruktur vybudovaných nebo provozovaných soukromým investorem, který po skončení konstrukční fáze přijímá za poskytnutou službu v oblasti infrastruktur pravidelné platby. Výše plateb závisí na stupni dosažení smluvně stanovených úrovní plnění. Platby za dostupnost jsou prováděny po celou dobu trvání smlouvy mezi orgánem uzavírajícím smlouvu a předkladatelem projektu a slouží k pokrytí stavebních, finančních a provozních nákladů a nákladů na údržbu. |
| --- | --- |

13)

„režimem plateb za dostupnost“ režim financování projektů v oblasti infrastruktur vybudovaných nebo provozovaných soukromým investorem, který po skončení konstrukční fáze přijímá za poskytnutou službu v oblasti infrastruktur pravidelné platby. Výše plateb závisí na stupni dosažení smluvně stanovených úrovní plnění. Platby za dostupnost jsou prováděny po celou dobu trvání smlouvy mezi orgánem uzavírajícím smlouvu a předkladatelem projektu a slouží k pokrytí stavebních, finančních a provozních nákladů a nákladů na údržbu.

KAPITOLA II

ZPŮSOBILÉ PROJEKTY, FORMY A ZPŮSOBY FINANČNÍ POMOCI, SOUBĚH FINANCOVÁNÍ

Článek 3

Způsobilost projektů a žádostí pro finanční pomoc Společenství

1.   Finanční pomoc Společenství podle tohoto nařízení mohou získat pouze projekty společného zájmu.

Způsobilost žádosti o finanční pomoc Společenství v souvislosti s těmito projekty je podmíněna jejich souladem s právem Společenství.

2.   Pouze v oblasti dopravy je způsobilost podmíněna rovněž závazkem ze strany žadatele o finanční pomoc Společenství a případně příslušných členských států přispět finančně na předložený projekt, a pokud je to nutné, využít i soukromé finanční prostředky.

3.   Projekty související s dopravou, které zahrnují přeshraniční úseky nebo část těchto úseků, mohou získat finanční pomoc Společenství, pokud mezi dotyčnými členskými státy nebo mezi dotyčnými členskými státy a třetími zeměmi existuje písemná dohoda o dokončení přeshraničního úseku. Ve výjimečných případech, kdy je projekt nezbytný k připojení sítě sousedního členského státu nebo třetí země, ale ve skutečnosti nepřesahuje hranice, se uvedená písemná dohoda nevyžaduje.

Článek 4

Podávání žádostí o finanční pomoc Společenství

Žádosti o finanční pomoc Společenství podává Komisi jeden nebo více členských států, nebo se souhlasem příslušných členských států mezinárodní organizace, společné podniky a veřejné či soukromé podniky nebo subjekty.

Postupy pro podávání žádostí o finanční pomoc se stanoví v souladu s čl. 9 odst. 1.

Článek 5

Výběr projektů

1.   Projekty společného zájmu získávají finanční pomoc Společenství s ohledem na svůj přínos pro cíle a priority stanovené v rámci rozhodnutí č. 1692/96/ES a č. 1364/2006/ES.

2.   V oblasti dopravy je zvláštní pozornost věnována těmto projektům:

| a) | prioritním projektům; |
| --- | --- |

a)

prioritním projektům;

| b) | projektům, jejichž cílem je odstranění úzkých míst, především v rámci prioritních projektů; |
| --- | --- |

b)

projektům, jejichž cílem je odstranění úzkých míst, především v rámci prioritních projektů;

| c) | projektům předloženým nebo podporovaným společně nejméně dvěma členskými státy, zejména projektům s přeshraničními úseky; |
| --- | --- |

c)

projektům předloženým nebo podporovaným společně nejméně dvěma členskými státy, zejména projektům s přeshraničními úseky;

| d) | projektům přispívajícím k nepřerušenosti sítě a k optimalizaci její kapacity; |
| --- | --- |

d)

projektům přispívajícím k nepřerušenosti sítě a k optimalizaci její kapacity;

| e) | projektům, které přispívají ke zlepšení kvality služeb nabízených v rámci transevropské dopravní sítě a které podporují, mimo jiné prostřednictvím opatření souvisejících s infrastrukturou, provozní bezpečnost a bezpečnost uživatelů a zajišťují interoperabilitu mezi vnitrostátními sítěmi; |
| --- | --- |

e)

projektům, které přispívají ke zlepšení kvality služeb nabízených v rámci transevropské dopravní sítě a které podporují, mimo jiné prostřednictvím opatření souvisejících s infrastrukturou, provozní bezpečnost a bezpečnost uživatelů a zajišťují interoperabilitu mezi vnitrostátními sítěmi;

| f) | projektům, které se týkají rozvoje a využívání systémů řízení provozu v železniční, silniční, letecké, námořní, vnitrozemské a pobřežní vodní dopravě, které zajišťují interoperabilitu mezi vnitrostátními sítěmi; |
| --- | --- |

f)

projektům, které se týkají rozvoje a využívání systémů řízení provozu v železniční, silniční, letecké, námořní, vnitrozemské a pobřežní vodní dopravě, které zajišťují interoperabilitu mezi vnitrostátními sítěmi;

| g) | projektům, které přispívají k dotvoření vnitřního trhu, a |
| --- | --- |

g)

projektům, které přispívají k dotvoření vnitřního trhu, a

| h) | projektům, které přispívají k novému vyvážení druhů dopravy ve prospěch druhů nejšetrnějších k životnímu prostředí, jako je vnitrozemská vodní doprava. |
| --- | --- |

h)

projektům, které přispívají k novému vyvážení druhů dopravy ve prospěch druhů nejšetrnějších k životnímu prostředí, jako je vnitrozemská vodní doprava.

3.   V oblasti energetiky je zvláštní pozornost věnována projektům evropského zájmu, které přispívají k

| a) | rozvoji sítě s cílem posílit hospodářskou a sociální soudržnost snížením izolace znevýhodněných a ostrovních regionů Společenství; |
| --- | --- |

a)

rozvoji sítě s cílem posílit hospodářskou a sociální soudržnost snížením izolace znevýhodněných a ostrovních regionů Společenství;

| b) | optimalizaci kapacity sítě a dotvoření vnitřního trhu s energií, zejména pokud jde o projekty týkající se přeshraničních úseků; |
| --- | --- |

b)

optimalizaci kapacity sítě a dotvoření vnitřního trhu s energií, zejména pokud jde o projekty týkající se přeshraničních úseků;

| c) | bezpečnosti dodávky energie, diverzifikaci zdrojů dodávek energie a především propojení s třetími zeměmi; |
| --- | --- |

c)

bezpečnosti dodávky energie, diverzifikaci zdrojů dodávek energie a především propojení s třetími zeměmi;

| d) | napojení obnovitelných zdrojů energie a |
| --- | --- |

d)

napojení obnovitelných zdrojů energie a

| e) | bezpečnosti, spolehlivosti a interoperabilitě propojených sítí. |
| --- | --- |

e)

bezpečnosti, spolehlivosti a interoperabilitě propojených sítí.

4.   Rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci Společenství kromě jiného zohledňuje

| a) | připravenost projektu; |
| --- | --- |

a)

připravenost projektu;

| b) | stimulační účinek zásahu Společenství na veřejné a soukromé financování; |
| --- | --- |

b)

stimulační účinek zásahu Společenství na veřejné a soukromé financování;

| c) | náležitý stav finančního souboru; |
| --- | --- |

c)

náležitý stav finančního souboru;

| d) | socioekonomický dopad; |
| --- | --- |

d)

socioekonomický dopad;

| e) | důsledky pro životní prostředí; |
| --- | --- |

e)

důsledky pro životní prostředí;

| f) | potřebu překonat finanční překážky a |
| --- | --- |

f)

potřebu překonat finanční překážky a

| g) | složitost projektu, například z důvodu nutnosti překonat přírodní překážku. |
| --- | --- |

g)

složitost projektu, například z důvodu nutnosti překonat přírodní překážku.

Článek 6

Druhy a způsoby finanční pomoci Společenství

1.   Finanční pomoc Společenství pro projekty společného zájmu může mít jednu nebo více z těchto podob:

| a) | granty na studie a práce; |
| --- | --- |

a)

granty na studie a práce;

| b) | v oblasti dopravy granty na práce v rámci režimů plateb za dostupnost; |
| --- | --- |

b)

v oblasti dopravy granty na práce v rámci režimů plateb za dostupnost;

| c) | úrokové úlevy na úvěry poskytnuté EIB či jinými veřejnými nebo soukromými finančními institucemi; |
| --- | --- |

c)

úrokové úlevy na úvěry poskytnuté EIB či jinými veřejnými nebo soukromými finančními institucemi;

| d) | finanční příspěvek na poskytnutí a přidělení kapitálu na záruky, které mají být vystaveny EIB na její vlastní zdroje v rámci nástroje pro úvěrové záruky. Tyto záruky nesmějí přesáhnout dobu pěti let ode dne, kdy je projekt zprovozněn. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech může být záruka poskytnuta až na dobu sedmi let. Příspěvek ze souhrnného rozpočtu Evropské unie na nástroj pro úvěrové záruky nesmí překročit 500 milionů EUR. EIB přispěje stejnou částkou. Úvěrová angažovanost Společenství v rámci nástroje pro úvěrové záruky, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, je omezena na výši příspěvku Společenství na nástroj pro úvěrové záruky, a souhrnný rozpočet Evropské unie proto nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související se všemi operacemi nese EIB. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro úvěrové záruky jsou stanoveny v příloze; |
| --- | --- |

d)

finanční příspěvek na poskytnutí a přidělení kapitálu na záruky, které mají být vystaveny EIB na její vlastní zdroje v rámci nástroje pro úvěrové záruky. Tyto záruky nesmějí přesáhnout dobu pěti let ode dne, kdy je projekt zprovozněn. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech může být záruka poskytnuta až na dobu sedmi let. Příspěvek ze souhrnného rozpočtu Evropské unie na nástroj pro úvěrové záruky nesmí překročit 500 milionů EUR. EIB přispěje stejnou částkou. Úvěrová angažovanost Společenství v rámci nástroje pro úvěrové záruky, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, je omezena na výši příspěvku Společenství na nástroj pro úvěrové záruky, a souhrnný rozpočet Evropské unie proto nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související se všemi operacemi nese EIB. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro úvěrové záruky jsou stanoveny v příloze;

| e) | účast na rizikovém kapitálu pro investiční fondy nebo srovnatelné finanční podniky s prioritním zaměřením na poskytování rizikového kapitálu pro projekty transevropských sítí, do kterých jsou zapojeny značné investice soukromého sektoru; tato účast na rizikovém kapitálu nesmí překročit 1 % rozpočtových zdrojů stanovených v článku 18; |
| --- | --- |

e)

účast na rizikovém kapitálu pro investiční fondy nebo srovnatelné finanční podniky s prioritním zaměřením na poskytování rizikového kapitálu pro projekty transevropských sítí, do kterých jsou zapojeny značné investice soukromého sektoru; tato účast na rizikovém kapitálu nesmí překročit 1 % rozpočtových zdrojů stanovených v článku 18;

| f) | finanční příspěvek na činnosti společných podniků související s projektem. |
| --- | --- |

f)

finanční příspěvek na činnosti společných podniků související s projektem.

2.   Výše finanční pomoci Společenství poskytované ve formách uvedených v odst. 1 písm. a), b), c) a f) zohlední kritéria stanovená v článku 5 a nepřekročí tyto meze:

| a) | v případě studií 50 % způsobilých nákladů bez ohledu na dotyčný projekt společného zájmu; |
| --- | --- |

a)

v případě studií 50 % způsobilých nákladů bez ohledu na dotyčný projekt společného zájmu;

| b) | v případě prací:






  i) | u prioritních projektů v oblasti dopravy:






  — | nejvýše 20 % způsobilých nákladů, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

v případě prací:

i)

u prioritních projektů v oblasti dopravy:

—

nejvýše 20 % způsobilých nákladů,

| — | nejvýše 30 % způsobilých nákladů pro přeshraniční úseky za podmínky, že příslušné členské státy poskytnou Komisi všechny potřebné záruky ohledně finanční životaschopnosti projektu a časového plánu pro jeho uskutečnění, |
| --- | --- |

—

nejvýše 30 % způsobilých nákladů pro přeshraniční úseky za podmínky, že příslušné členské státy poskytnou Komisi všechny potřebné záruky ohledně finanční životaschopnosti projektu a časového plánu pro jeho uskutečnění,

| ii) | u projektů v oblasti energetiky: nejvýše 10 % způsobilých nákladů, |
| --- | --- |

ii)

u projektů v oblasti energetiky: nejvýše 10 % způsobilých nákladů,

| iii) | u jiných než prioritních projektů v oblasti dopravy: nejvýše 10 % způsobilých nákladů; |
| --- | --- |

iii)

u jiných než prioritních projektů v oblasti dopravy: nejvýše 10 % způsobilých nákladů;

| c) | co se týče evropského systému řízení železničního provozu (ERTMS):






  i) | u traťových zařízení: nejvýše 50 % způsobilých nákladů na studie a práce, |
| --- | --- | --- |

c)

co se týče evropského systému řízení železničního provozu (ERTMS):

i)

u traťových zařízení: nejvýše 50 % způsobilých nákladů na studie a práce,

| ii) | u palubních zařízení:






  — | nejvýše 50 % způsobilých nákladů na vývoj a výrobu prototypů na instalaci ERTMS na stávající kolejová vozidla za předpokladu, že prototyp je schválen nejméně ve dvou členských státech, |
| --- | --- | --- |

ii)

u palubních zařízení:

—

nejvýše 50 % způsobilých nákladů na vývoj a výrobu prototypů na instalaci ERTMS na stávající kolejová vozidla za předpokladu, že prototyp je schválen nejméně ve dvou členských státech,

| — | nejvýše 50 % způsobilých nákladů na sériová zařízení určená k instalaci ERTMS na kolejová vozidla; Komise však v rámci víceletého programu stanoví maximální výši pomoci na hnací jednotku; |
| --- | --- |

—

nejvýše 50 % způsobilých nákladů na sériová zařízení určená k instalaci ERTMS na kolejová vozidla; Komise však v rámci víceletého programu stanoví maximální výši pomoci na hnací jednotku;

| d) | co se týče systémů řízení provozu v silniční, letecké, vnitrozemské vodní, námořní a pobřežní vodní dopravě, nejvýše 20 % způsobilých nákladů na práce. |
| --- | --- |

d)

co se týče systémů řízení provozu v silniční, letecké, vnitrozemské vodní, námořní a pobřežní vodní dopravě, nejvýše 20 % způsobilých nákladů na práce.

3.   Komise postupem podle čl. 15 odst. 2 přijme prováděcí pravidla pro nástroje uvedené v odst. 1 písm. c) a e) tohoto článku.

Článek 7

Další finanční pomoc a nástroje

1.   Operace EIB musí být slučitelné s poskytováním finanční pomoci podle tohoto nařízení.

2.   Komise koordinuje projekty spolufinancované v rámci tohoto nařízení se souvisejícími opatřeními, jež využívají jiných příspěvků a finančních nástrojů Společenství, jakož i s operacemi EIB a zajišťuje jejich soudržnost.

KAPITOLA III

PROGRAMOVÁNÍ, PROVÁDĚNÍ A KONTROLA

Článek 8

Víceleté a roční pracovní programy

1.   Komise při vypracovávání víceletých a ročních pracovních programů postupem podle čl. 15 odst. 2 uplatňuje kritéria stanovená v článku 5 a cíle a priority vymezené v rámci rozhodnutí č. 1692/96/ES a č. 1364/2006/ES.

2.   Víceletý pracovní program pro oblast dopravy se používá na prioritní projekty a na systémy řízení provozu v silniční, letecké, železniční, vnitrozemské a pobřežní vodní a námořní dopravě. Částka finančního krytí musí být v rozmezí 80 % až 85 % rozpočtových zdrojů uvedených v článku 18 vyhrazených na dopravu.

3.   Roční pracovní program pro oblast dopravy používá kritéria pro poskytování finanční pomoci projektům společného zájmu, které nejsou uvedeny ve víceletém programu.

4.   Roční pracovní program pro oblast energetiky používá kritéria pro poskytování finanční pomoci projektům společného zájmu.

5.   Víceletý pracovní program je přezkoumán přinejmenším v polovině období a případně revidován postupem podle čl. 15 odst. 2.

Článek 9

Poskytování finanční pomoci Společenství

1.   Komise vždy po zveřejnění výzvy k předkládání návrhů podle víceletého nebo ročního pracovního programu podle čl. 8 odst. 1 rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2 o výši finanční pomoci, která má být pro vybrané projekty nebo jejich části poskytnuta. Komise upřesní podmínky a způsoby jejich provádění.

2.   Komise uvědomí příjemce a dotčené členské státy o každé finanční pomoci, která má být poskytnuta.

Článek 10

Finanční ustanovení

1.   Rozpočtové závazky lze rozdělit do ročních splátek. Každý rok přidělí Komise na závazek roční splátky s ohledem na pokrok projektů nebo fázi projektů, které získaly finanční pomoc, předpokládané potřeby a rozpočtové možnosti.

Orientační harmonogram přidělování na závazek jednotlivých ročních splátek se sděluje příjemcům a dotčeným členským státům.

2.   Pomoc Společenství se může vztahovat pouze na výdaje týkající se projektu a vynaložené příjemci nebo třetími osobami, které odpovídají za provádění projektu.

Výdaje jsou způsobilé od okamžiku podání žádosti o pomoc. Výdaje vyplývající z projektů obsažených ve víceletém programu mohou být způsobilé od 1. ledna příslušného roku počínaje 1. lednem 2007.

DPH, s výjimkou DPH bez nároku na odpočet, se nepovažuje za způsobilý náklad.

3.   Platby jsou prováděny formou předběžného financování, průběžných splátek a platby zůstatku.

Způsoby platby jsou vymezeny tak, aby zohlednily zejména víceleté provádění projektů v oblasti infrastruktury.

Předběžné financování, nebo případně jeho první splátka, je vyplaceno, jakmile je finanční pomoc přiznána.

Průběžné platby se provádějí na základě žádostí o platbu, je-li dodržen článek 13.

Platba zůstatku se provede po přijetí závěrečné zprávy o projektu předložené příjemcem a potvrzené příslušnými členskými státy. Závěrečná zpráva podrobně uvádí zejména veškeré skutečně vynaložené výdaje.

4.   V případě režimů plateb za dostupnost proběhne první předběžná platba do tří let od přiznání finanční pomoci Společenství na základě potvrzení ze strany členských států o zahájení projektu a po předložení příslušné smlouvy o partnerství veřejného a soukromého sektoru. Další předběžné platby lze provést poté, co členské státy potvrdí dosažení pokroku v projektu.

Platba zůstatku se provede po zahájení provozní fáze projektu na základě ověření, že byla infrastruktura dodána, potvrzení ze strany členských států, že uplatňované výdaje byly skutečně vynaloženy, a doložení celkové výše plateb za dostupnost, které se rovnají výši finanční pomoci Společenství.

Není-li úhrada platby za dostupnost splatná v důsledku nedodání infrastruktury, získá Komise zpět vyplacené platby předběžného financování.

Článek 11

Povinnosti členských států

1.   Členské státy vynaloží v oblasti své působnosti veškeré úsilí na uskutečnění projektů společného zájmu, které využívají finanční pomoc Společenství poskytovanou podle tohoto nařízení.

2.   Členské státy vykonávají v úzké spolupráci s Komisí technické sledování a finanční kontrolu projektů a potvrzují skutečný stav a soulad výdajů vynaložených v souvislosti s projekty nebo jejich částmi. Členské státy mohou požádat o účast Komise při kontrolách na místě.

3.   Členské státy uvědomí Komisi o opatřeních přijatých podle odstavce 2, a zejména jí poskytnou popis systémů kontroly, řízení a sledování, které byly zavedeny pro zajištění úspěšného dokončení projektů.

Článek 12

Slučitelnost s právem a politikami Společenství

Projekty financované podle tohoto nařízení se provádějí v souladu s právem Společenství a zohledňují veškeré významné politiky Společenství, zejména v oblastech hospodářské soutěže, ochrany životního prostředí, zdraví, udržitelného rozvoje, zadávání veřejných zakázek a interoperability.

Článek 13

Zrušení, snížení, pozastavení a přerušení pomoci

1.   Komise po řádném posouzení a vyrozumění příjemců a dotčených členských států za účelem poskytnutí možnosti předložit ve stanovené lhůtě připomínky

| a) | zruší, kromě řádně odůvodněných případů, finanční pomoc poskytnutou na projekty nebo části projektů společného zájmu, jejichž uskutečňování nezačalo do dvou let ode dne zahájení projektu stanoveného v podmínkách pro poskytnutí pomoci; |
| --- | --- |

a)

zruší, kromě řádně odůvodněných případů, finanční pomoc poskytnutou na projekty nebo části projektů společného zájmu, jejichž uskutečňování nezačalo do dvou let ode dne zahájení projektu stanoveného v podmínkách pro poskytnutí pomoci;

| b) | může pozastavit, snížit nebo přerušit finanční pomoc






  i) | v případě nesrovnalosti týkající se práva Společenství při provádění projektu nebo části projektu a |
| --- | --- | --- |

b)

může pozastavit, snížit nebo přerušit finanční pomoc

i)

v případě nesrovnalosti týkající se práva Společenství při provádění projektu nebo části projektu a

| ii) | v případě nedodržení podmínek, kterými se řídí poskytování finanční pomoci, zejména dojde-li bez schválení Komise k významné změně, která má vliv na povahu projektu nebo prováděcí postupy; |
| --- | --- |

ii)

v případě nedodržení podmínek, kterými se řídí poskytování finanční pomoci, zejména dojde-li bez schválení Komise k významné změně, která má vliv na povahu projektu nebo prováděcí postupy;

| c) | může s ohledem na všechny významné skutečnosti požadovat navrácení poskytnuté finanční pomoci, pokud do čtyř let po dni dokončení stanoveném v podmínkách pro poskytnutí pomoci nebyl dokončen projekt nebo část projektu, na který byla daná pomoc poskytnuta. |
| --- | --- |

c)

může s ohledem na všechny významné skutečnosti požadovat navrácení poskytnuté finanční pomoci, pokud do čtyř let po dni dokončení stanoveném v podmínkách pro poskytnutí pomoci nebyl dokončen projekt nebo část projektu, na který byla daná pomoc poskytnuta.

2.   Komise může získat zpět všechny již vyplacené částky nebo jejich části,

| a) | je-li to nutné, zejména po zrušení, přerušení nebo snížení finanční pomoci nebo žádosti o její navrácení, anebo |
| --- | --- |

a)

je-li to nutné, zejména po zrušení, přerušení nebo snížení finanční pomoci nebo žádosti o její navrácení, anebo

| b) | v případě souběhu pomoci Společenství u některé části projektu. |
| --- | --- |

b)

v případě souběhu pomoci Společenství u některé části projektu.

Článek 14

Ochrana finančních zájmů Společenství

1.   Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě podle nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10).

2.   Podmínky, kterými se řídí poskytování finanční pomoci Společenství, upravují zejména sledování a finanční kontroly prováděné Komisí nebo jakýmkoliv jí pověřeným zástupcem a audity prováděné Účetním dvorem, případně na místě.

3.   Dotčený členský stát a Komise si neprodleně sdělují veškeré významné informace týkající se výsledků provedených kontrol.

KAPITOLA IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 15

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

4.   Evropská investiční banka určí svého zástupce ve výboru, který se však neúčastní hlasování.

Článek 16

Hodnocení

1.   Komise a členské státy mohou s pomocí příjemců provádět hodnocení způsobů uskutečňování projektů, jakož i dopadu jejich uskutečnění, s cílem posoudit, zda bylo dosaženo stanovených cílů včetně cílů týkajících se ochrany životního prostředí.

2.   Komise může požádat přijímající členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení projektů financovaných podle tohoto nařízení, nebo jí při hodnocení těchto projektů případně poskytl informace a potřebnou pomoc.

Článek 17

Informace a zveřejnění

1.   Komise předkládá každé dva roky Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o činnostech uskutečněných podle tohoto nařízení. Tato zpráva obsahuje hodnocení výsledků dosažených s využitím finanční pomoci Společenství v jednotlivých oblastech působnosti, s ohledem na původní cíle, jakož i kapitolu týkající se obsahu a provádění právě probíhajícího víceletého programu. Tato zpráva obsahuje rovněž informace o zdrojích financování každého projektu.

2.   Dotčené členské státy a případně příjemci pomoci zajistí, aby pomoc poskytnutá podle tohoto nařízení byla vhodným způsobem zveřejněna s cílem informovat veřejnost o úloze Společenství při provádění projektů.

Článek 18

Rozpočtové zdroje

1.   Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2007 až 2013 se stanoví na 8 168 000 000 EUR, z čehož je 8 013 000 000 EUR určeno na transevropské dopravní sítě a 155 000 000 EUR na transevropské energické sítě.

2.   Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního rámce.

Článek 19

Ustanovení o přezkumu

Před koncem roku 2010 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě celkovou zprávu o získaných zkušenostech, pokud jde o mechanismy poskytování finanční pomoci Společenství stanovené tímto nařízením.

Evropský parlament a Rada postupem podle čl. 156 prvního pododstavce Smlouvy rozhodnou, zda a za jakých podmínek mají být mechanismy stanovené tímto nařízením zachovány nebo změněny po skončení období uvedeného v článku 18 tohoto nařízení.

Článek 20

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2007.

Činnosti probíhající v oblasti dopravy a energetiky ke dni použitelnosti tohoto nařízení se i nadále řídí nařízením (ES) č. 2236/95 ve znění platném k 31. prosinci 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu,

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda

...

---

(1)  Úř. věst. C 234, 22.9.2005, s. 69.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 26. října 2005 (Úř. věst. C 272 E, 9.11.2006, s. 405), společný postoj Rady ze dne 22. března 2007 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Úř. věst. L 228, 9.9.1996. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. C 124 E, 25.5.2006, s. 373.

4

(5)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1364/2006/ES ze dne 6. září 2006, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě (Úř. věst. L 262, 22.9.2006, s. 1).

5

(6)  Úř. věst. L 228, 23.9.1995, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1159/2005 (Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 16).

6

(7)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

7

(8)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí Rady 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

9

(10)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

10

---

PŘÍLOHA

HLAVNÍ PODMÍNKY A POSTUPY NÁSTROJE PRO ÚVĚROVÉ ZÁRUKY PODLE ČL. 6 ODST. 1 PÍSM. D)

EIB je partnerem pro sdílení rizika a spravuje jménem Společenství příspěvek Společenství k nástroji pro úvěrové záruky. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro úvěrové záruky, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.

| NÁSTROJ PRO ÚVĚROVÉ ZÁRUKY PRO PROJEKTY TRANSEVROPSKÝCH SÍTÍ V OBLASTI DOPRAVY |
| --- |
| Příspěvek Společenství | 1. | Aniž jsou dotčeny postupy pro úpravu od roku 2010, které jsou uvedeny v odstavci 2, je příspěvek ze souhrnného rozpočtu Evropské unie určený pro nástroj pro úvěrové záruky poskytován Evropské inestiční bance v souladu s tímto harmonogramem:






  2007 | 10 milionů EUR |
| 2008 | 35 milionů EUR |
| 2009 | 60 milionů EUR |
| 2010 | 80 milionů EUR |
| 2011 | 105 milionů EUR |
| 2012 | 110 milionů EUR |
| 2013 | 100 milionů EUR |

NÁSTROJ PRO ÚVĚROVÉ ZÁRUKY PRO PROJEKTY TRANSEVROPSKÝCH SÍTÍ V OBLASTI DOPRAVY

Příspěvek Společenství

1.

Aniž jsou dotčeny postupy pro úpravu od roku 2010, které jsou uvedeny v odstavci 2, je příspěvek ze souhrnného rozpočtu Evropské unie určený pro nástroj pro úvěrové záruky poskytován Evropské inestiční bance v souladu s tímto harmonogramem:

2007

10 milionů EUR

2008

35 milionů EUR

2009

60 milionů EUR

2010

80 milionů EUR

2011

105 milionů EUR

2012

110 milionů EUR

2013

100 milionů EUR

| 2. | V letech 2007 až 2009 vyplácí Komise EIB ročně částky podle výše uvedeného harmonogramu. Od roku 2010 žádá EIB o převod částek až do výše souhrnné částky uvedené v harmonogramu na svěřenecký účet. Žádost musí být podána do 31. prosince předcházejícího roku a doplněna prognózou potřeby příspěvku Společenství podle harmonogramu. Tato prognóza je základem pro úpravu ročních plateb uvedených výše na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2. |
| --- | --- |

2.

V letech 2007 až 2009 vyplácí Komise EIB ročně částky podle výše uvedeného harmonogramu. Od roku 2010 žádá EIB o převod částek až do výše souhrnné částky uvedené v harmonogramu na svěřenecký účet. Žádost musí být podána do 31. prosince předcházejícího roku a doplněna prognózou potřeby příspěvku Společenství podle harmonogramu. Tato prognóza je základem pro úpravu ročních plateb uvedených výše na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2.

Svěřenecký účet

| 1. | EIB zřídí ke správě příspěvku Společenství a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet. |
| --- | --- |

1.

EIB zřídí ke správě příspěvku Společenství a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet.

| 2. | Úroky ze svěřeneckého účtu a další příjmy plynoucí z příspěvku Společenství, jako například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených Evropskou investiční bankou, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu, pokud Komise postupem podle čl. 15 odst. 2 nerozhodne o jejich navrácení do rozpočtové linie pro transevropské dopravní sítě. |
| --- | --- |

2.

Úroky ze svěřeneckého účtu a další příjmy plynoucí z příspěvku Společenství, jako například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených Evropskou investiční bankou, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu, pokud Komise postupem podle čl. 15 odst. 2 nerozhodne o jejich navrácení do rozpočtové linie pro transevropské dopravní sítě.

| 3. | Částky čerpané v rámci přidělování kapitálu se uhradí zpět na svěřenský účet poté, co jsou částky, které EIB vyplatí v rámci nástroje pro úvěrové záruky, plně uhrazeny. |
| --- | --- |

3.

Částky čerpané v rámci přidělování kapitálu se uhradí zpět na svěřenský účet poté, co jsou částky, které EIB vyplatí v rámci nástroje pro úvěrové záruky, plně uhrazeny.

Použití příspěvku Společenství

EIB použije příspěvek Společenství

| — | k vytvoření rezervy na očekávanou ztrátu a k přidělení kapitálu pro každý způsobilý projekt v souladu s příslušnými pravidly EIB a vyhodnocením rizik provedeným EIB podle její použitelné politiky strukturovaných finančních facilit, |
| --- | --- |

—

k vytvoření rezervy na očekávanou ztrátu a k přidělení kapitálu pro každý způsobilý projekt v souladu s příslušnými pravidly EIB a vyhodnocením rizik provedeným EIB podle její použitelné politiky strukturovaných finančních facilit,

| — | k pokrytí jakýchkoli způsobilých nákladů, které nesouvisejí s projektem, ale se zřízením a správou nástroje pro úvěrové záruky. Tyto náklady jsou stanoveny v dohodě o správě mezi Komisí a EIB. |
| --- | --- |

—

k pokrytí jakýchkoli způsobilých nákladů, které nesouvisejí s projektem, ale se zřízením a správou nástroje pro úvěrové záruky. Tyto náklady jsou stanoveny v dohodě o správě mezi Komisí a EIB.

Sdílení rizika

| 1. | EIB použije příspěvek Společenství u každého způsobilého projektu k vytvoření rezervy na očekávanou ztrátu a přidělení kapitálu pro každý projekt. |
| --- | --- |

1.

EIB použije příspěvek Společenství u každého způsobilého projektu k vytvoření rezervy na očekávanou ztrátu a přidělení kapitálu pro každý projekt.

| 2. | Rezerva na očekávanou ztrátu kryje očekávanou ztrátu projektu. Část příspěvku Společenství, která kryje statisticky vypočtenou rezervu na očekávanou ztrátu každé způsobilé operace, je vyplácena Evropské investiční bance ze svěřeneckého účtu, a pokrývá tak určitou část rizika. Tato část je proměnná a závisí na stupni rizika dané operace a na její splatnosti. |
| --- | --- |

2.

Rezerva na očekávanou ztrátu kryje očekávanou ztrátu projektu. Část příspěvku Společenství, která kryje statisticky vypočtenou rezervu na očekávanou ztrátu každé způsobilé operace, je vyplácena Evropské investiční bance ze svěřeneckého účtu, a pokrývá tak určitou část rizika. Tato část je proměnná a závisí na stupni rizika dané operace a na její splatnosti.

| 3. | Přidělení kapitálu kryje neočekávanou ztrátu projektu. V rámci svěřeneckého účtu je pro každou operaci vyhrazena část příspěvku Společenství, která odpovídá rozložení kapitálu. Tato částka může být Evropskou investiční bankou nárokována, dojde-li k uplatnění záruky vystavené EIB v rámci nástroje pro úvěrové záruky, a tím je pokryta další části jejího rizika. |
| --- | --- |

3.

Přidělení kapitálu kryje neočekávanou ztrátu projektu. V rámci svěřeneckého účtu je pro každou operaci vyhrazena část příspěvku Společenství, která odpovídá rozložení kapitálu. Tato částka může být Evropskou investiční bankou nárokována, dojde-li k uplatnění záruky vystavené EIB v rámci nástroje pro úvěrové záruky, a tím je pokryta další části jejího rizika.

| 4. | Model rozložení rizika vyplývající z výše uvedeného mechanismu se odrazí v odpovídajícím rozložení rizikové marže, kterou EIB účtuje druhé straně za operaci v rámci nástroje záruky za úvěry, mezi svěřenecký účet a EIB. |
| --- | --- |

4.

Model rozložení rizika vyplývající z výše uvedeného mechanismu se odrazí v odpovídajícím rozložení rizikové marže, kterou EIB účtuje druhé straně za operaci v rámci nástroje záruky za úvěry, mezi svěřenecký účet a EIB.

Záruka EIB

| 1. | Nástroj pro úvěrové záruky spočívá v záruce vydané Evropskou investiční bankou za to, že způsobilému projektu je za podmínek odpovídajících nástroji pro úvěrové záruky poskytnuta pohotovostní likviditní facilita. |
| --- | --- |

1.

Nástroj pro úvěrové záruky spočívá v záruce vydané Evropskou investiční bankou za to, že způsobilému projektu je za podmínek odpovídajících nástroji pro úvěrové záruky poskytnuta pohotovostní likviditní facilita.

| 2. | Jestliže jsou poskytovatelé pohotovostní likviditní facility oprávněni uplatnit záruku vydanou Evropskou investiční bankou podle podmínek nástroje pro úvěrové záruky, vyplatí EIB poskytovatelům pohotovostní likviditní facility veškeré dlužné částky a stane se sama ve vztahu k projektu věřitelem. |
| --- | --- |

2.

Jestliže jsou poskytovatelé pohotovostní likviditní facility oprávněni uplatnit záruku vydanou Evropskou investiční bankou podle podmínek nástroje pro úvěrové záruky, vyplatí EIB poskytovatelům pohotovostní likviditní facility veškeré dlužné částky a stane se sama ve vztahu k projektu věřitelem.

| 3. | Jakmile se EIB stane věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro úvěrové záruky podřízena dluhové službě z nadřazené úvěrové facility s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů. |
| --- | --- |

3.

Jakmile se EIB stane věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro úvěrové záruky podřízena dluhové službě z nadřazené úvěrové facility s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.

| 4. | Pohotovostní likviditní facilita by neměla přesáhnout 20 % celkové částky nadřazeného dluhu k okamžiku finanční závěrky. |
| --- | --- |

4.

Pohotovostní likviditní facilita by neměla přesáhnout 20 % celkové částky nadřazeného dluhu k okamžiku finanční závěrky.

Oceňování

Oceňování záruk podle nástroje pro úvěrové záruky, založené na rizikové marži a na pokrytí veškerých správních, s projektem souvisejících nákladů na nástroj pro záruky, se uskutečňuje v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.

Podávání žádosti

Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro úvěrové záruky se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.

Schvalovací postup

EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o vystavení záruky podle nástroje pro úvěrové záruky v souladu s obvyklými pravidly a kritérii, včetně kvality jednotlivých návrhů, úvěruschopnosti dlužníků ve vztahu k EIB, přijatelných podmínek a poptávky na trhu.

Doba trvání nástroje pro úvěrové záruky

| 1. | Příspěvek Společenství k nástroji pro úvěrové záruky musí být přidělen na závazek do 31. prosince 2013. Vlastní schválení záruk musí být dokončeno k 31. prosinci 2014. |
| --- | --- |

1.

Příspěvek Společenství k nástroji pro úvěrové záruky musí být přidělen na závazek do 31. prosince 2013. Vlastní schválení záruk musí být dokončeno k 31. prosinci 2014.

| 2. | V případě ukončení nástroje pro úvěrové záruky v průběhu stávajícího finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazek a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro transevropské dopravní sítě. V případě, že nástroj pro úvěrové záruky nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu EU. |
| --- | --- |

2.

V případě ukončení nástroje pro úvěrové záruky v průběhu stávajícího finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazek a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro transevropské dopravní sítě. V případě, že nástroj pro úvěrové záruky nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu EU.

| 3. | Finanční prostředky přidělené k nástroji pro úvěrové záruky mohou být požadovány buď do okamžiku uplynutí platnosti poslední ze záruk, nebo do uhrazení poslední z podřízených pohledávek, podle toho, co nastane dříve. |
| --- | --- |

3.

Finanční prostředky přidělené k nástroji pro úvěrové záruky mohou být požadovány buď do okamžiku uplynutí platnosti poslední ze záruk, nebo do uhrazení poslední z podřízených pohledávek, podle toho, co nastane dříve.

Podávání zpráv

Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro úvěrové záruky budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

Dne 20. července 2004 zaslala Komise návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2236/95.

Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 26. října 2005.

Evropský hospodářský a sociální výbor vydal stanovisko dne 22. září 2005.

Jelikož rozpočtové zdroje stanovené v původním návrhu Komise překročily částky dohodnuté pro finanční rámec 2007-2013 týkající se transevropských sítí, předložila Komise dne 24. května 2006 pozměněný návrh (KOM (2006) 245 v konečném znění). Pozměněný návrh zohledňuje hlavní změny navržené Evropským parlamentem v prvním čtení.

Předsednictví neformálně jednalo se zpravodajem Evropského parlamentu za účelem dosažení dohody o společném postoji, který by Parlament mohl přijmout beze změn.

Dne 6. prosince oznámil předseda Rozpočtového výboru Evropského parlamentu Janusz LEWANDOWSKI v dopise (dokument 16218/06) předsedovi Výboru stálých zástupců, že Rozpočtový výbor dosáhl dohody o kompromisu předsednictví ve znění uvedeném v dokumentu 12777/2/06 REV 2. Pokud bude v souladu s uvedeným dokumentem přijato znění společného postoje, Janusz LEWANDOWSKI vyrozuměl o svém záměru doporučit plenárnímu zasedání Parlamentu, aby jej schválilo beze změn.

Dne 11. prosince 2006 dosáhla Rada politické dohody o kompromisu předsednictví uvedeném v dokumentu 12777/2/06/REV 2. Komise vydala prohlášení, které má být zařazeno do zápisu z jednání Rady při přijetí společného postoje.

II.   ÚČEL

Toto nařízení posiluje a přizpůsobuje stávající finanční nástroje zvýšením úrovně spolufinancování Společenství tak, že se stanoví možnost zvýšení míry spolufinancování Společenství, a to zejména pro projekty vyznačující se přeshraničním charakterem, tranzitní funkcí nebo překonáváním přírodních překážek. Nařízení by mělo umožnit lepší využívání stávajících sítí, odstranění překážek a doplnění chybějících spojení, což umožní zvýšit efektivnost a konkurenceschopnost a zajistit odpovídající úroveň kvality i snížení bodů nasycení, a tedy lepší dlouhodobou životaschopnost.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecné poznámky

Společný postoj byl dohodnut na základě neformálních trojstranných jednání, v návaznosti na sérii jednání mezi úřadujícím předsednictvím, zpravodajem a zástupci Komise

IV.   ZÁVĚRY

Rada se domnívá, že společný postoj je celkově v souladu se základními cíli pozměněného návrhu Komise, a má za to, že během neformálních jednání bylo s Evropským parlamentem dosaženo dobrého kompromisu.

---