# Euroopa Liidu C 89/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 89 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide24. aprill 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 89

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide24. aprill 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2007/C 089/01 | EL-Liibanoni assotsiatsiooninõukogu soovitus nr 1/2007, 19. jaanuar 2007, EL-Liibanoni tegevuskava rakendamiseks | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2007/C 089/02 | Nõukogu arvamus, 27. märts 2007, Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2006–2010 | 2 |
| 2007/C 089/03 | Nõukogu arvamus, 27. märts 2007, Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2006–2009 | 7 |
| 2007/C 089/04 | Nõukogu arvamus, 27. märts 2007, Bulgaaria lähenemisprogrammi kohta, 2006–2009 | 11 |
| 2007/C 089/05 | Nõukogu arvamus, 27. märts 2007, Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2006–2009 | 15 |
| 2007/C 089/06 | Nõukogu arvamus, 27. märts 2007, Rumeenia lähenemisprogrammi kohta, 2006–2009 | 19 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2007/C 089/01

EL-Liibanoni assotsiatsiooninõukogu soovitus nr 1/2007, 19. jaanuar 2007, EL-Liibanoni tegevuskava rakendamiseks

1

ARVAMUSED

Nõukogu

2007/C 089/02

Nõukogu arvamus, 27. märts 2007, Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2006–2010

2

2007/C 089/03

Nõukogu arvamus, 27. märts 2007, Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2006–2009

7

2007/C 089/04

Nõukogu arvamus, 27. märts 2007, Bulgaaria lähenemisprogrammi kohta, 2006–2009

11

2007/C 089/05

Nõukogu arvamus, 27. märts 2007, Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2006–2009

15

2007/C 089/06

Nõukogu arvamus, 27. märts 2007, Rumeenia lähenemisprogrammi kohta, 2006–2009

19

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 089/07 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 23 |
| 2007/C 089/08 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 26 |
| 2007/C 089/09 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 30 |
| 2007/C 089/10 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  ) | 37 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 089/07

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

23

2007/C 089/08

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

26

2007/C 089/09

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

30

2007/C 089/10

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  )

1

37

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 089/11 | Euro vahetuskurss | 38 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 089/12 | Tubakakasvatuslepinguid registreerivad pädevad asutused | 39 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 089/11

Euro vahetuskurss

38

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 089/12

Tubakakasvatuslepinguid registreerivad pädevad asutused

39

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 089/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag) (
  1
  ) | 42 |
| 2007/C 089/14 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 43 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 089/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag) (
  1
  )

1

42

2007/C 089/14

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/1

---

EL-LIIBANONI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU SOOVITUS NR 1/2007,

19. jaanuar 2007,

EL-Liibanoni tegevuskava rakendamiseks

(2007/C 89/01)

EL–LIIBANONI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa-Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel (edaspidi “Euroopa-Vahemere piirkonna leping”), eriti selle artikli 76 lõike 2 teist lauset

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu artikkel 76 annab assotsiatsiooninõukogule õiguse anda lepingu eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu artikkel 76 annab assotsiatsiooninõukogule õiguse anda lepingu eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid soovitusi.

| (2) | Vastavalt Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu artiklile 86 võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ning tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu artiklile 86 võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ning tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise.

| (3) | Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu lepinguosalised on EL-Liibanoni tegevuskava teksti kokku leppinud. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu lepinguosalised on EL-Liibanoni tegevuskava teksti kokku leppinud.

| (4) | EL-Liibanoni tegevuskava aitab kaasa Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu rakendamisele, võimaldades lepinguosalistel välja töötada ja kokku leppida konkreetsed sammud, mis annavad selliseks rakendamiseks praktilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(4)

EL-Liibanoni tegevuskava aitab kaasa Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu rakendamisele, võimaldades lepinguosalistel välja töötada ja kokku leppida konkreetsed sammud, mis annavad selliseks rakendamiseks praktilisi suuniseid.

| (5) | Tegevuskaval on kaks eesmärki: kavandada Euroopa-Vahemere piirkonna lepingus sätestatud lepinguosaliste kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed meetmed ning luua laiem põhi EL-Liibanoni suhete tugevdamiseks, et suurendada oluliselt majandusintegratsiooni ning tugevdada poliitilist koostööd kooskõlas Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu üldiste eesmärkidega, |
| --- | --- |

(5)

Tegevuskaval on kaks eesmärki: kavandada Euroopa-Vahemere piirkonna lepingus sätestatud lepinguosaliste kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed meetmed ning luua laiem põhi EL-Liibanoni suhete tugevdamiseks, et suurendada oluliselt majandusintegratsiooni ning tugevdada poliitilist koostööd kooskõlas Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu üldiste eesmärkidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Ainus artikkel

Assotsiatsiooninõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada EL-Liibanoni tegevuskava, (1) niivõrd kui rakendamine on suunatud Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu eesmärkide täitmisele.

Brüssel, 19. jaanuar 2007

Assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  http://register.consilium.europa.eu

1

---

ARVAMUSED

Nõukogu

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/2

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. märts 2007,

Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2006–2010

(2007/C 89/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 27. märtsil 2007 läbi Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2006–2010 (2). |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 27. märtsil 2007 läbi Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2006–2010 (2).

| 2) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt väheneb SKP reaalkasv 2,7 %-lt 2006. aastal keskmiselt 2,2 %-le ülejäänud programmiperioodil. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat samuti realistlik. |
| --- | --- |

2)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt väheneb SKP reaalkasv 2,7 %-lt 2006. aastal keskmiselt 2,2 %-le ülejäänud programmiperioodil. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat samuti realistlik.

| 3) | Stabiilsusprogrammi praegune ajakohastatud versioon põhineb eeldusel, et 2006. aasta eelarve on tasakaalustatud. Seda eeldust näivad üldjoontes kinnitavat kõige viimased andmed, samal ajal kui komisjoni talituste sügisprognoosis prognoositi puudujääki 0,2 % SKPst. Kuigi tsüklilised majandustingimused osutusid 2006. aastal eelmises versioonis ennustatust märkimisväärselt paremaks ning kulud kujunesid sarnaseks prognoosidele, jäid tulud oodatust väiksemaks (peamiselt maksukiilu vähendamiseks kavandatud 2001. aasta otseste maksude reformi viimase etapi mõju alahindamise tõttu). Nimetatud tulude vähenemist kompenseerisid osaliselt ühekordsetest meetmetest saadud oodatust suurem tulu ning mõned piiratud ulatusega ühekordsed lisameetmed. Seetõttu halvenes 2006. aastal märkimisväärselt struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) peamiselt tulusid vähendavate meetmete tõttu. |
| --- | --- |

3)

Stabiilsusprogrammi praegune ajakohastatud versioon põhineb eeldusel, et 2006. aasta eelarve on tasakaalustatud. Seda eeldust näivad üldjoontes kinnitavat kõige viimased andmed, samal ajal kui komisjoni talituste sügisprognoosis prognoositi puudujääki 0,2 % SKPst. Kuigi tsüklilised majandustingimused osutusid 2006. aastal eelmises versioonis ennustatust märkimisväärselt paremaks ning kulud kujunesid sarnaseks prognoosidele, jäid tulud oodatust väiksemaks (peamiselt maksukiilu vähendamiseks kavandatud 2001. aasta otseste maksude reformi viimase etapi mõju alahindamise tõttu). Nimetatud tulude vähenemist kompenseerisid osaliselt ühekordsetest meetmetest saadud oodatust suurem tulu ning mõned piiratud ulatusega ühekordsed lisameetmed. Seetõttu halvenes 2006. aastal märkimisväärselt struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) peamiselt tulusid vähendavate meetmete tõttu.

| 4) | Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on tagada võla jätkuvalt suure osatähtsuse (2006. aastal ligikaudu 90 %) pidev vähenemine 2010. aastaks alla 75 % SKPst, suurendades nominaalset eelarveülejääki järkjärguliselt (0,3 %-lt SKPst 2007. aastal 0,9 %-le 2010. aastaks), et valmistuda tulevasteks elanikkonna vananemisega seotud probleemideks. Esmane ülejääk, mis on alates 2001. aastast (7 % SKPst) vähenenud, peaks stabiliseeruma ligikaudu 4,1 % tasemel SKPst. Üldine kohandamine toimus peaaegu täielikult tänu kulude kärpimisele (1,25 protsendipunkti SKPst aastatel 2006–2010). Kulude kärpimine on tingitud intressikulude vähenemisest (0,75 protsendipunkti), mis tuleneb nii pidevast võla vähendamisest kui ka esmaste kulude vähendamisest (0,5 protsendipunkti). Seda tasakaalustab osaliselt valitsemissektori tulude vähenemine (0,5 protsendipunkti). Pärast 2007. aastat vastavad programmi prognoosid üldjoontes stsenaariumile, mille kohaselt poliitika ei muutu, kuigi näib, et programmis toetutakse (kaudselt) täiendavatele ühekordsetele meetmetele, millega saavutada eelarvealased eesmärgid. Üldiselt muutumatu makromajandusliku stsenaariumi taustal on see strateegia suures osas sarnane stabiilsusprogrammi eelmises versioonis esitatule. |
| --- | --- |

4)

Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on tagada võla jätkuvalt suure osatähtsuse (2006. aastal ligikaudu 90 %) pidev vähenemine 2010. aastaks alla 75 % SKPst, suurendades nominaalset eelarveülejääki järkjärguliselt (0,3 %-lt SKPst 2007. aastal 0,9 %-le 2010. aastaks), et valmistuda tulevasteks elanikkonna vananemisega seotud probleemideks. Esmane ülejääk, mis on alates 2001. aastast (7 % SKPst) vähenenud, peaks stabiliseeruma ligikaudu 4,1 % tasemel SKPst. Üldine kohandamine toimus peaaegu täielikult tänu kulude kärpimisele (1,25 protsendipunkti SKPst aastatel 2006–2010). Kulude kärpimine on tingitud intressikulude vähenemisest (0,75 protsendipunkti), mis tuleneb nii pidevast võla vähendamisest kui ka esmaste kulude vähendamisest (0,5 protsendipunkti). Seda tasakaalustab osaliselt valitsemissektori tulude vähenemine (0,5 protsendipunkti). Pärast 2007. aastat vastavad programmi prognoosid üldjoontes stsenaariumile, mille kohaselt poliitika ei muutu, kuigi näib, et programmis toetutakse (kaudselt) täiendavatele ühekordsetele meetmetele, millega saavutada eelarvealased eesmärgid. Üldiselt muutumatu makromajandusliku stsenaariumi taustal on see strateegia suures osas sarnane stabiilsusprogrammi eelmises versioonis esitatule.

| 5) | Kuna programmis ei anta teavet ühekordsete ja muude ajutiste meetmete kasutamise kohta pärast 2007. aastat, ei ole programmi teabe alusel võimalik struktuurset tasakaalu arvutada alates 2008. aastast. Eeldades, et ühekordsete meetmete suhteline mõju pärast 2007. aastat ei muutu, peaks struktuurne tasakaal, mis on arvutatud ühiselt kokkulepitud metoodika alusel, paranema ligikaudu 0,4 %-lt SKPst 2006. aastal 0,7 %-le SKPst programmiperioodi lõpuks. Nagu ka stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst, mis programmi kohaselt saavutatakse 2008. aastaks. See on üks aasta hiljem kui eelmise versiooni puhul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võlasuhe ja potentsiaalne keskmine majanduskasv seda pikaajalises plaanis eeldaksid. |
| --- | --- |

5)

Kuna programmis ei anta teavet ühekordsete ja muude ajutiste meetmete kasutamise kohta pärast 2007. aastat, ei ole programmi teabe alusel võimalik struktuurset tasakaalu arvutada alates 2008. aastast. Eeldades, et ühekordsete meetmete suhteline mõju pärast 2007. aastat ei muutu, peaks struktuurne tasakaal, mis on arvutatud ühiselt kokkulepitud metoodika alusel, paranema ligikaudu 0,4 %-lt SKPst 2006. aastal 0,7 %-le SKPst programmiperioodi lõpuks. Nagu ka stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst, mis programmi kohaselt saavutatakse 2008. aastaks. See on üks aasta hiljem kui eelmise versiooni puhul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võlasuhe ja potentsiaalne keskmine majanduskasv seda pikaajalises plaanis eeldaksid.

| 6) | Eelarve tulemus võib kujuneda programmis kavandatust veidi halvemaks. Eriti kehtib see 2007. aasta kohta, kuna eelarve tundub olevat liiga optimistlik ning kavandatud meetmete kohta ei ole piisavalt andmeid (sealhulgas ühekordsed meetmed kinnisvaramüügi valdkonnas või meetmed seoses avalikelt asutustelt pensionikohustuste ülevõtmisega, mida ei ole täpsemalt määratletud). Belgial on üldiselt head tulemused nominaalsete eelarve-eesmärkide saavutamisel, kuid — nagu viimastel aastatel — on vaja 2007. aasta eesmärgi saavutamiseks teostada ranget järelevalvet. Tulevaste eelarvekontrolli tulemuste põhjal tuleks kindlaks määrata kõik vajalikud lisameetmed. Kavandatust halvem tulemus 2007. aastal mõjutaks samuti järgmisi aastaid. 2008. aastast alates on ka oht, et lõppenud ühekordseid meetmeid ei asendata struktuurimeetmetega. |
| --- | --- |

6)

Eelarve tulemus võib kujuneda programmis kavandatust veidi halvemaks. Eriti kehtib see 2007. aasta kohta, kuna eelarve tundub olevat liiga optimistlik ning kavandatud meetmete kohta ei ole piisavalt andmeid (sealhulgas ühekordsed meetmed kinnisvaramüügi valdkonnas või meetmed seoses avalikelt asutustelt pensionikohustuste ülevõtmisega, mida ei ole täpsemalt määratletud). Belgial on üldiselt head tulemused nominaalsete eelarve-eesmärkide saavutamisel, kuid — nagu viimastel aastatel — on vaja 2007. aasta eesmärgi saavutamiseks teostada ranget järelevalvet. Tulevaste eelarvekontrolli tulemuste põhjal tuleks kindlaks määrata kõik vajalikud lisameetmed. Kavandatust halvem tulemus 2007. aastal mõjutaks samuti järgmisi aastaid. 2008. aastast alates on ka oht, et lõppenud ühekordseid meetmeid ei asendata struktuurimeetmetega.

| 7) | Kõnealuse riskihinnangu alusel ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks. Nagu eespool märgitud, on keskpika perioodi eesmärk siiski ambitsioonikam, kui võlasuhe ja potentsiaalne keskmine majanduskasv seda pikaajalises plaanis eeldaksid. Eelarvestrateegia tundub olevat piisav, et saavutada alates 2008. aastast selline struktuurne eelarvetasakaal, mida võib pidada paktile vastavaks. Lisaks tundub programmis esitatud eelarvestrateegia tagavat piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk kogu programmiperioodi jooksul kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Eelarve kohandamise tempot tuleks programmis esitatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kiirendada, et olla täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja vahetuskursimehhanismiga ERM II ühinenud liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peaks olema suurem majanduskasvu ajal ning võiks olla väiksem majanduslanguse perioodidel. Arvestades riske võib kohandamine jääda eelkõige 2007. aastal kontrollväärtusest väiksemaks ning võib seejärel aeglustuda. |
| --- | --- |

7)

Kõnealuse riskihinnangu alusel ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks. Nagu eespool märgitud, on keskpika perioodi eesmärk siiski ambitsioonikam, kui võlasuhe ja potentsiaalne keskmine majanduskasv seda pikaajalises plaanis eeldaksid. Eelarvestrateegia tundub olevat piisav, et saavutada alates 2008. aastast selline struktuurne eelarvetasakaal, mida võib pidada paktile vastavaks. Lisaks tundub programmis esitatud eelarvestrateegia tagavat piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk kogu programmiperioodi jooksul kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Eelarve kohandamise tempot tuleks programmis esitatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kiirendada, et olla täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja vahetuskursimehhanismiga ERM II ühinenud liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peaks olema suurem majanduskasvu ajal ning võiks olla väiksem majanduslanguse perioodidel. Arvestades riske võib kohandamine jääda eelkõige 2007. aastal kontrollväärtusest väiksemaks ning võib seejärel aeglustuda.

| 8) | Programmi kohaselt moodustab võlg 2006. aastal 87,7 % SKPst, kuid see ei kajasta raudtee-ettevõtte SNCB võla ülevõtmist 2005. aastal, mis Eurostati hinnangu kohaselt suurendab samal aastal võlataset 1,7 % võrra SKPst. Seetõttu on valitsussektori koguvõlg vastavalt komisjoni talituste hinnangutele 2006. aastal 89,4 % SKPst, mis hoolimata viimaste aastate olulisest vähenemisest ületab märkimisväärselt asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 60 % SKPst. Programmi prognoosi kohaselt väheneb võla suhe programmiperioodi jooksul ligikaudu 15 protsendipunkti võrra. Riskihinnangu alusel ning pidades eelkõige silmas eespool nimetatud riske eelarve-eesmärkidele, kujuneb võla suhe programmis kavandatust tõenäoliselt veidi halvemaks. Siiski tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

8)

Programmi kohaselt moodustab võlg 2006. aastal 87,7 % SKPst, kuid see ei kajasta raudtee-ettevõtte SNCB võla ülevõtmist 2005. aastal, mis Eurostati hinnangu kohaselt suurendab samal aastal võlataset 1,7 % võrra SKPst. Seetõttu on valitsussektori koguvõlg vastavalt komisjoni talituste hinnangutele 2006. aastal 89,4 % SKPst, mis hoolimata viimaste aastate olulisest vähenemisest ületab märkimisväärselt asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 60 % SKPst. Programmi prognoosi kohaselt väheneb võla suhe programmiperioodi jooksul ligikaudu 15 protsendipunkti võrra. Riskihinnangu alusel ning pidades eelkõige silmas eespool nimetatud riske eelarve-eesmärkidele, kujuneb võla suhe programmis kavandatust tõenäoliselt veidi halvemaks. Siiski tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt kogu programmiperioodi jooksul.

| 9) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Belgias suurem kui ELis keskmiselt, mida põhjustab eelkõige pensionikulude osatähtsuse oluline suurenemine SKPst tulevastel aastakümnetel. Kuigi esialgne eelarveseisund ei ole nii hea kui 2005. aastal, aitab suur esmane eelarveülejääk vähendada elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele, kuid see ei ole piisav, et täielikult katta kulude märkimisväärset suurenemist. Lisaks sellele on koguvõlg praegu hoolimata vähenemisest asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest suurem. Võla suhte kindlaks vähendamiseks on vaja pikaajalist esmast ülejääki, mis aitaks vähendada riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Belgia riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid tunduvad üldiselt olevat keskmised. |
| --- | --- |

9)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Belgias suurem kui ELis keskmiselt, mida põhjustab eelkõige pensionikulude osatähtsuse oluline suurenemine SKPst tulevastel aastakümnetel. Kuigi esialgne eelarveseisund ei ole nii hea kui 2005. aastal, aitab suur esmane eelarveülejääk vähendada elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele, kuid see ei ole piisav, et täielikult katta kulude märkimisväärset suurenemist. Lisaks sellele on koguvõlg praegu hoolimata vähenemisest asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest suurem. Võla suhte kindlaks vähendamiseks on vaja pikaajalist esmast ülejääki, mis aitaks vähendada riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Belgia riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid tunduvad üldiselt olevat keskmised.

| 10) | Stabiilsusprogramm ei hõlma keskpika perioodi eelarvestrateegia raames riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldise mõju kvaliteedihindamist. Lisaks ei ole programmis korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta, ent tundub, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige kavandatakse mõlema programmiga “põlvkondade pakti ”(laiaulatuslik kava tööhõive suurendamiseks ja sotsiaalkindlustuse tugevdamiseks) järkjärgulist rakendamist, tööjõu maksukoormuse täiendavat järkjärgulist vähendamist ning teadust ja ettevõtlust stimuleerivaid meetmeid. |
| --- | --- |

10)

Stabiilsusprogramm ei hõlma keskpika perioodi eelarvestrateegia raames riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldise mõju kvaliteedihindamist. Lisaks ei ole programmis korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta, ent tundub, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige kavandatakse mõlema programmiga “põlvkondade pakti ”(laiaulatuslik kava tööhõive suurendamiseks ja sotsiaalkindlustuse tugevdamiseks) järkjärgulist rakendamist, tööjõu maksukoormuse täiendavat järkjärgulist vähendamist ning teadust ja ettevõtlust stimuleerivaid meetmeid.

| 11) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. |
| --- | --- |

11)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

| 12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (3). |
| --- | --- |

12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (3).

Nõukogu leiab, et jätkuv suure võlasuhte vähendamise strateegia on näide paktiga kooskõlas olevast eelarvepoliitikast. Kuigi pärast nominaalse eelarvetasakaalu saavutamist on programmiga nähtud ette järkjärguline ülejäägi loomine (eelkõige intressikulude vähenemise kaudu), on eelarve-eesmärkide täitmisel teatavad riskid. Siiski peaks keskpika perioodi eesmärk saavutatama programmiperioodi jooksul.

Eeltoodud hinnangut silmas pidades kutsub nõukogu Belgiat üles:

| i) | tagama 2007. aasta eelarve-eesmärgi saavutamine ning kiirendama seejärel eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, kasutades selleks vähem ühekordseid meetmeid; |
| --- | --- |

i)

tagama 2007. aasta eelarve-eesmärgi saavutamine ning kiirendama seejärel eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, kasutades selleks vähem ühekordseid meetmeid;

| ii) | arvestades kõrget võlataset ning elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades vähemalt keskpika perioodi eelarve-eesmärgi ning rakendades reforme. |
| --- | --- |

ii)

arvestades kõrget võlataset ning elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades vähemalt keskpika perioodi eelarve-eesmärgi ning rakendades reforme.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutus, %) | SP dets 2006 | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 |
| KOM nov 2006 | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 |
| KOM nov 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2006
   (4) | – 0,8 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM nov 2006 (8) | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,7 | puudub | puudub |
| SP dets 2005
   (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 0,1


  – 2,3
   (9) | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 |
| KOM nov 2006 | – 2,3 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,5 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 4,3


  1,9  (9) | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 |
| KOM nov 2006 | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006
   (4) | 0,8


  – 1,6
   (9) | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 |
| KOM nov 2006 | – 1,7 | 0,1 | – 0,1 | – 0,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2005
   (4) | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP dets 2006
   (6) | puudub | – 0,4 | 0,1 | n.d. | puudub | puudub |
| KOM nov 2006 (7) | 0,2 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 91,5


  93,2  (9) | 87,7


  89,4  (9) | 83,9


  85,6  (9) | 80,4


  82,1  (9) | 76,6


  78,3  (9) | 72,6


  74,3  (9) |
| KOM nov 2006 | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

SKP reaalkasv

(muutus, %)

SP dets 2006

1,2

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

KOM nov 2006

1,1

2,7

2,3

2,2

puudub

puudub

SP dets 2005

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

SP dets 2006

2,5

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

KOM nov 2006

2,5

2,4

1,8

1,7

puudub

puudub

SP dets 2005

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2006
   (4)

– 0,8

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

KOM nov 2006 (8)

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,7

puudub

puudub

SP dets 2005
   (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

0,1

– 2,3
   (9)

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

KOM nov 2006

– 2,3

– 0,2

– 0,5

– 0,5

puudub

puudub

SP dets 2005

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

4,3

1,9  (9)

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

KOM nov 2006

1,9

3,9

3,4

3,2

puudub

puudub

SP dets 2005

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006
   (4)

0,8

– 1,6
   (9)

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

KOM nov 2006

– 1,7

0,1

– 0,1

– 0,1

puudub

puudub

SP dets 2005
   (4)

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKPst)

SP dets 2006
   (6)

puudub

– 0,4

0,1

n.d.

puudub

puudub

KOM nov 2006 (7)

0,2

– 0,7

– 0,2

– 0,1

puudub

puudub

SP dets 2005

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2006

91,5

93,2  (9)

87,7

89,4  (9)

83,9

85,6  (9)

80,4

82,1  (9)

76,6

78,3  (9)

72,6

74,3  (9)

KOM nov 2006

93,2

89,4

86,3

83,2

puudub

puudub

SP dets 2005

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  See esitati tegevusjuhendis sätestatud tähtajast (1. detsember) peaaegu kaks nädalat hiljem.

(3)  Eurostati 23. oktoobri 2006. aasta otsuse alusel ei hõlma programmi valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla prognoosid võla ülevõtmise mõju raudtee-ettevõtte SNCB/NMBS poolt 2005. aastal. Peale selle ei anta programmis teavet ühekordsete ja muude ajutiste meetmete kasutamise kohta aastatel 2008–2010.

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(6)  Programmis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,6 % SKPst 2006. aastal ja 0,4 % 2007. aastal; kõik vähendavad puudujääki). Programmis ei anta teavet ühekordsete meetmete kohta muudel aastatel.

(7)  Programmi ühekordsed ja muud ajutised meetmed komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt (2,0 % SKPst 2005. aastal, suurendab puudujääki; 0,8 % SKPst 2006. aastal ja 0,1 % SKPst 2007. aastal, mõlemad vähendavad puudujääki).

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul 2,2 %, 2,3 %, 2,3 % ja 2,2 % vastavalt aastatel 2005–2008.

(9)  Puudujäägi ja võla andmed aastaks 2005 on esitatud Belgia Riikliku Rahvamajandusinstituudi poolt (Belgian National Accounts Institute). Eurostat muutis 23. oktoobril 2006 andmeid Belgia eelarvepuudujäägi ja võla kohta, kuna need ei vastanud ESA95 eeskirjadele, eelkõige seoses raudtee-ettevõtte SNCB/NMBS 7 400 miljoni EUR (2,5 % SKPst) suuruse laenu ülevõtmisega 2005. aastal valitsuse poolt (FIF/FSI — Fonds de l'infrastructure ferroviaire/Fonds voor spoorweginfrastructuur) (vt Eurostati pressiteade nr 139/2006). ESA95 eeskirjade kohaselt on mõju 2005. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägile sama suur; valitsemissektori võlakoormus on 2005. aasta lõpus 5 200 miljonit EUR (1,7 % SKPst, võttes arvesse kõnealuse aasta jooksul toimunud osalist hüvitamist). Tärniga on tähistatud Eurostati muudetud 2005. aasta andmed. Tärniga tähistatud 2006.–2010. aasta andmeid võla kohta on “mehaaniliselt ”kohandanud komisjoni talitused, et vastata ESA95-le. Võlaandmeid kohandati tehnilise eelduse alusel, et FIF/FSI võlg jääb samaks. 2006. aasta detsembris vaidlustas Belgia valitsus Euroopa esimese astme kohtus Belgia andmete muutmise Eurostati poolt.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/7

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. märts 2007,

Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2006–2009

(2007/C 89/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 27. märtsil 2007 vaatas nõukogu läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2006–2009 (2). |
| --- | --- |

(1)

27. märtsil 2007 vaatas nõukogu läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2006–2009 (2).

| (2) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt aeglustub SKP reaalkasv 3,8 %-lt 2006. aastal keskmiselt 3,3 %-le ülejäänud programmiperioodil. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat samuti realistlik. Prognoositud inflatsioonitaseme erinevus euroalast on jätkuvalt märkimisväärne, kuigi see väheneb. Kuigi lühiajaliselt võivad majandustulemused osutuda prognoositust paremaks, säilivad ka majanduse tasakaalustamatusest tulenevad ohud, mis on seotud eelkõige kodumajapidamiste suureneva laenukoormusega ja jooksevkonto kasvava puudujäägiga ning võimalusega, et eluasemete kauakestnud ehitusbuum jõuab programmis prognoositust kiiremalt lõpule. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt aeglustub SKP reaalkasv 3,8 %-lt 2006. aastal keskmiselt 3,3 %-le ülejäänud programmiperioodil. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat samuti realistlik. Prognoositud inflatsioonitaseme erinevus euroalast on jätkuvalt märkimisväärne, kuigi see väheneb. Kuigi lühiajaliselt võivad majandustulemused osutuda prognoositust paremaks, säilivad ka majanduse tasakaalustamatusest tulenevad ohud, mis on seotud eelkõige kodumajapidamiste suureneva laenukoormusega ja jooksevkonto kasvava puudujäägiga ning võimalusega, et eluasemete kauakestnud ehitusbuum jõuab programmis prognoositust kiiremalt lõpule.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosi kohaselt oli valitsemissektori eelarve ülejääk 2006. aastal 1,5 % SKPst, mis on täielikult kooskõlas ajakohastatud stabiilsusprogrammiga, kuid oluliselt suurem stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis sätestatud eesmärgist 0,9 % SKPst. Kõnealune hea tulemus on tingitud oodatust parematest maksutuludest, mis tulenevad töökohtade arvu olulisest suurenemisest ja ettevõtete suurenenud kasumist, mis hinnangute kohaselt on suurendanud otseseid maksulaekumisi rohkem kui SKP nominaalkasv eeldaks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosi kohaselt oli valitsemissektori eelarve ülejääk 2006. aastal 1,5 % SKPst, mis on täielikult kooskõlas ajakohastatud stabiilsusprogrammiga, kuid oluliselt suurem stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis sätestatud eesmärgist 0,9 % SKPst. Kõnealune hea tulemus on tingitud oodatust parematest maksutuludest, mis tulenevad töökohtade arvu olulisest suurenemisest ja ettevõtete suurenenud kasumist, mis hinnangute kohaselt on suurendanud otseseid maksulaekumisi rohkem kui SKP nominaalkasv eeldaks.

| (4) | Ajakohastatud programmis esitatud eesmärgid on i) säilitada makromajanduslik ja eelarve stabiilsus ja ii) tõsta tootlikkust infrastruktuuri, inimkapitali ja tehnoloogiasse tehtavate investeeringute kaudu. Kavandatakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 1,4 %-lt SKPst 2006. aastal ligikaudu 1 %-le SKPst 2009. aastal. Esmase ülejäägi ajaline areng on samasugune, vähenedes 3 %-lt SKPst 2006. aastal 2,25 %-le 2009. aastal. Tulud peaksid vähenema 0,2 % võrra SKPst programmiperioodi jooksul, samas kui esmased kulud peaksid suurenema ligikaudu 0,5 % võrra SKPst, mida osaliselt tasakaalustab intressikoormuse vähenemine. Eelmises ajakohastatud versioonis prognoositi samasuguste makromajanduslike väljavaadete korral väiksemaid eelarve ülejääke. Kahe ajakohastatud versiooni erinevuse põhjus on 2006. aasta oluliselt suurem ülejääk võrreldes aasta varem prognoosituga ja selle prognoositav soodne mõju kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Ajakohastatud programmis esitatud eesmärgid on i) säilitada makromajanduslik ja eelarve stabiilsus ja ii) tõsta tootlikkust infrastruktuuri, inimkapitali ja tehnoloogiasse tehtavate investeeringute kaudu. Kavandatakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 1,4 %-lt SKPst 2006. aastal ligikaudu 1 %-le SKPst 2009. aastal. Esmase ülejäägi ajaline areng on samasugune, vähenedes 3 %-lt SKPst 2006. aastal 2,25 %-le 2009. aastal. Tulud peaksid vähenema 0,2 % võrra SKPst programmiperioodi jooksul, samas kui esmased kulud peaksid suurenema ligikaudu 0,5 % võrra SKPst, mida osaliselt tasakaalustab intressikoormuse vähenemine. Eelmises ajakohastatud versioonis prognoositi samasuguste makromajanduslike väljavaadete korral väiksemaid eelarve ülejääke. Kahe ajakohastatud versiooni erinevuse põhjus on 2006. aasta oluliselt suurem ülejääk võrreldes aasta varem prognoosituga ja selle prognoositav soodne mõju kogu programmiperioodi jooksul.

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt vähenema ligikaudu 1,75 %-lt SKPst 2006. aastal 1,5 %-le SKPst programmiperioodi lõpuks. Nagu ajakohastatud stabiilsusprogrammi eelmises versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne tasakaal, mida kavatsetakse suures osas säilitada kogu programmiperioodi jooksul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võlasuhe ja potentsiaalne keskmine majanduskasv seda pikaajalises plaanis eeldaksid. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt vähenema ligikaudu 1,75 %-lt SKPst 2006. aastal 1,5 %-le SKPst programmiperioodi lõpuks. Nagu ajakohastatud stabiilsusprogrammi eelmises versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne tasakaal, mida kavatsetakse suures osas säilitada kogu programmiperioodi jooksul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võlasuhe ja potentsiaalne keskmine majanduskasv seda pikaajalises plaanis eeldaksid.

| (6) | Programmi eelarveprognooside riskid on üldiselt tasakaalustatud. Ajakohastatud versiooni aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usaldusväärne ja tuluprognoosid näivad tuginevat ettevaatlikele eeldustele. Kulude poolel on ülekulude tekkimise oht (piirkondlike omavalitsuste tasandil), kui viimased suundumused haridus- ja tervishoiusektoris leiavad kinnitust. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognooside riskid on üldiselt tasakaalustatud. Ajakohastatud versiooni aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usaldusväärne ja tuluprognoosid näivad tuginevat ettevaatlikele eeldustele. Kulude poolel on ülekulude tekkimise oht (piirkondlike omavalitsuste tasandil), kui viimased suundumused haridus- ja tervishoiusektoris leiavad kinnitust.

| (7) | Kõnealuse riskianalüüsi alusel näib eelarvepoliitiline hoiak olevat piisav keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis kavandatud. Lisaks annab see piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk igal aastal kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Programmis ette nähtud eelarvepoliitiline hoiak on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse riskianalüüsi alusel näib eelarvepoliitiline hoiak olevat piisav keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis kavandatud. Lisaks annab see piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk igal aastal kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Programmis ette nähtud eelarvepoliitiline hoiak on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt langenud 2006. aastal alla 40 % SKPst, mis on oluliselt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus, milleks on 60 % SKPst. Ajakohastatud versiooniga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul veel 8 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt langenud 2006. aastal alla 40 % SKPst, mis on oluliselt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus, milleks on 60 % SKPst. Ajakohastatud versiooniga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul veel 8 protsendipunkti võrra.

| (9) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Hispaanias ELi keskmisest märgatavalt suurem, eelkõige põhjustab seda järgmistel aastakümnetel pensionikulutuste osatähtsuse märkimisväärne suurenemine SKPst. Esialgne eelarveseisund, mis on võrreldes 2005. aastaga paranenud, aitab elanikkonna vananemise prognoositud pikaajalist mõju eelarvele vähendada, kuid sellest ei piisa elanikkonna vananemisest tingitud suurenenud kulude täielikuks katmiseks. Suure esmase eelarve ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja täiendavate meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks aitaks vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Üldiselt paistab Hispaania rahanduse jätkusuutlikkus olevat keskmiselt ohustatud. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Hispaanias ELi keskmisest märgatavalt suurem, eelkõige põhjustab seda järgmistel aastakümnetel pensionikulutuste osatähtsuse märkimisväärne suurenemine SKPst. Esialgne eelarveseisund, mis on võrreldes 2005. aastaga paranenud, aitab elanikkonna vananemise prognoositud pikaajalist mõju eelarvele vähendada, kuid sellest ei piisa elanikkonna vananemisest tingitud suurenenud kulude täielikuks katmiseks. Suure esmase eelarve ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja täiendavate meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks aitaks vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Üldiselt paistab Hispaania rahanduse jätkusuutlikkus olevat keskmiselt ohustatud.

| (10) | Stabiilsusprogramm sisaldab 2006. aasta oktoobri riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes loetletud reformide üldmõju kvaliteedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Selles esitatakse — ehkki mitte süsteemselt — mõningane teave riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või säästude kohta ning selle eelarveprognoosid näivad võtvat arvesse riiklikus reformiprogrammis esitatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige nähakse mõlema programmiga ette järk-järgult suurendada riikliku teadus- ja arendustegevuse kulusid ning investeeringuid infrastruktuuri. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm sisaldab 2006. aasta oktoobri riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes loetletud reformide üldmõju kvaliteedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Selles esitatakse — ehkki mitte süsteemselt — mõningane teave riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või säästude kohta ning selle eelarveprognoosid näivad võtvat arvesse riiklikus reformiprogrammis esitatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige nähakse mõlema programmiga ette järk-järgult suurendada riikliku teadus- ja arendustegevuse kulusid ning investeeringuid infrastruktuuri.

| (11) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. |
| --- | --- |

(11)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3).

Nõukogu leiab, et keskpika perioodi eelarveseisund on stabiilne ning eelarvestrateegia on heaks näiteks stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast eelarvepoliitikast. Arvestades suurt ja kasvavat maksebilansi puudujääki ning euroalast erinevat inflatsioonitaset, on oluline säilitada kindel eelarveseisund, vältides nõnda ekspansiivset eelarvepoliitilist hoiakut.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ja eelkõige prognoositavat elanikkonna vananemisest tingitud kulude suurenemist, kutsub nõukogu Hispaaniat üles täiendavalt parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust lisameetmete võtmisega, mille abil piirata elanikkonna vananemisest tingitud mõju kulutuste programmile.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutus, %) | SP dets 2006 | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 |
| KOM nov 2006 (10) | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | puudub |
| SP dets 2005 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon  (9)(%) | SP dets 2006
   (9) | 3,4 | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 |
| KOM nov 2006 | 3,4 | 3,6 | 2,8 | 2,7 | puudub |
| SP dets 2005
   (9) | 4,2 | 3,5 | 3,3 | 3,2 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2006
   (4) | 0,9 | 0,9 | 1,2 | 1,5 | 1,6 |
| KOM nov 2006 (8) | 0,8 | 0,9 | 1,1 | 1,3 | puudub |
| SP dets 2005
   (4) | 0,5 | 0,8 | 1,1 | 0,7 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 |
| KOM nov 2006 | 1,1 | 1,5 | 1,1 | 0,9 | puudub |
| SP dets 2005 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 2,9 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 |
| KOM nov 2006 | 2,9 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | puudub |
| SP dets 2005 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006
   (4) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM nov 2006 | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | puudub |
| SP dets 2005
   (4) | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP dets 2006
   (6) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM nov 2006 (7) | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | puudub |
| SP dets 2005 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 43,1 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 |
| KOM nov 2006 | 43,1 | 39,7 | 37,0 | 34,7 | puudub |
| SP dets 2005 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

SKP reaalkasv

(muutus, %)

SP dets 2006

3,5

3,8

3,4

3,3

3,3

KOM nov 2006 (10)

3,5

3,8

3,4

3,3

puudub

SP dets 2005

3,4

3,3

3,2

3,2

puudub

ÜTHI inflatsioon  (9)(%)

SP dets 2006
   (9)

3,4

3,5

2,7

2,6

2,5

KOM nov 2006

3,4

3,6

2,8

2,7

puudub

SP dets 2005
   (9)

4,2

3,5

3,3

3,2

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2006
   (4)

0,9

0,9

1,2

1,5

1,6

KOM nov 2006 (8)

0,8

0,9

1,1

1,3

puudub

SP dets 2005
   (4)

0,5

0,8

1,1

0,7

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

1,1

1,4

1,0

0,9

0,9

KOM nov 2006

1,1

1,5

1,1

0,9

puudub

SP dets 2005

1,0

0,9

0,7

0,6

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

2,9

3,0

2,5

2,3

2,2

KOM nov 2006

2,9

3,1

2,7

2,3

puudub

SP dets 2005

2,8

2,6

2,2

2,0

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006
   (4)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

KOM nov 2006

1,5

1,9

1,6

1,4

puudub

SP dets 2005
   (4)

1,2

1,2

1,2

0,9

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKPst)

SP dets 2006
   (6)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

KOM nov 2006 (7)

1,5

1,9

1,6

1,4

puudub

SP dets 2005

1,2

1,2

1,2

0,9

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2006

43,1

39,7

36,6

34,3

32,2

KOM nov 2006

43,1

39,7

37,0

34,7

puudub

SP dets 2005

43,1

40,3

38,0

36,0

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  See esitati tegevusjuhendis sätestatud tähtajast (1. detsember) kolm nädalat hiljem.

(3)  Eelkõige on jäetud esitamata andmed THHI inflatsiooni ja samuti valitsemissektori kulude jaotuse kohta.

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(6)  Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(7)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul 3,9 %, 3,8 %, 3,6 % ja 3,6 % vastavalt aastatel 2005–2008.

(9)  Eratarbimise deflaator ÜTHI asemel.

(10)  Esimeste hinnangute kohaselt oli kasv 2006. aastal 3,9 %. Komisjoni talituste 16. veebruaril 2007 esitatud vaheprognoosi kohaselt on 2007. aasta majanduskasv 3,7 %.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/11

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. märts 2007,

Bulgaaria lähenemisprogrammi kohta, 2006–2009

(2007/C 89/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. märtsil 2007. aastal läbi Bulgaaria lähenemisprogrammi aastateks 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. märtsil 2007. aastal läbi Bulgaaria lähenemisprogrammi aastateks 2006–2009.

| (2) | Bulgaaria on saavutanud kindla makromajandusliku stabiilsuse, mida toetab usaldusväärne riigi rahandus. Majanduskasv on olnud suur ja stabiilne, ligikaudu 5,5 % viimastel aastatel, kuid SKP elaniku kohta (arvutatud ostujõu standardi alusel) on 32,9 % ning on alla ELi 25 liikmesriigi keskmise. Seepärast on olulise mahajäämuse tasategemine Bulgaaria jaoks suur väljakutse keskpikas ja pikas perspektiivis. Pärast valuutakomitee süsteemi kehtestamist 1997. aastal vähenes inflatsiooninumber 1999. aastaks ühekohaliseks, kuid viimastel aastatel on inflatsioonitempo aeglustumise protsess takerdunud ning ÜTHI inflatsioon oli 2006. aastal 7,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Bulgaaria on saavutanud kindla makromajandusliku stabiilsuse, mida toetab usaldusväärne riigi rahandus. Majanduskasv on olnud suur ja stabiilne, ligikaudu 5,5 % viimastel aastatel, kuid SKP elaniku kohta (arvutatud ostujõu standardi alusel) on 32,9 % ning on alla ELi 25 liikmesriigi keskmise. Seepärast on olulise mahajäämuse tasategemine Bulgaaria jaoks suur väljakutse keskpikas ja pikas perspektiivis. Pärast valuutakomitee süsteemi kehtestamist 1997. aastal vähenes inflatsiooninumber 1999. aastaks ühekohaliseks, kuid viimastel aastatel on inflatsioonitempo aeglustumise protsess takerdunud ning ÜTHI inflatsioon oli 2006. aastal 7,3 %.

| (3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette SKP jätkuv tugev reaalkasv, mis pisut suureneb 5,9 %-lt 2006. aastal keskmiselt 6,1 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Samas jääb suur maksebilansi puudujääk riskiteguriks keskpikas perspektiivis, eelkõige võttes arvesse, et maksebilansi puudujäägi suuruseks osutus 2006. aastal 16 % SKPst, kuigi võla rahastamine oli täielikult tagatud välismaiste otseinvesteeringute sissevooluga. Programmis kavandatud inflatsiooniprognoosid näivad realistlikud. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette SKP jätkuv tugev reaalkasv, mis pisut suureneb 5,9 %-lt 2006. aastal keskmiselt 6,1 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Samas jääb suur maksebilansi puudujääk riskiteguriks keskpikas perspektiivis, eelkõige võttes arvesse, et maksebilansi puudujäägi suuruseks osutus 2006. aastal 16 % SKPst, kuigi võla rahastamine oli täielikult tagatud välismaiste otseinvesteeringute sissevooluga. Programmis kavandatud inflatsiooniprognoosid näivad realistlikud.

| (4) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2006. aastal 3,3 % SKPst, samas kui 2005. aasta detsembri ühinemiseelses majandusprogrammis oli eesmärk tasakaalustada eelarve ja lähenemisprogrammis kavandati eelarve ülejäägiks 3,2 % SKPst. Oluliselt parema eelarvetulemuse peamine põhjus on prognoositust suuremad tulud, mis on tingitud ühinemiseelse majandusprogrammiga ette nähtud konservatiivsest tuluprognoosist, suuremast toodangu kasvust ja paranenud maksulaekumisest. Võrreldes ühinemiseelses majandusprogrammis prognoosituga vähenevad kulud 1 % võrra SKPst, mis on peamiselt tingitud väiksematest jooksvatest kuludest. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2006. aastal 3,3 % SKPst, samas kui 2005. aasta detsembri ühinemiseelses majandusprogrammis oli eesmärk tasakaalustada eelarve ja lähenemisprogrammis kavandati eelarve ülejäägiks 3,2 % SKPst. Oluliselt parema eelarvetulemuse peamine põhjus on prognoositust suuremad tulud, mis on tingitud ühinemiseelse majandusprogrammiga ette nähtud konservatiivsest tuluprognoosist, suuremast toodangu kasvust ja paranenud maksulaekumisest. Võrreldes ühinemiseelses majandusprogrammis prognoosituga vähenevad kulud 1 % võrra SKPst, mis on peamiselt tingitud väiksematest jooksvatest kuludest.

| (5) | Lähenemisprogrammiga ettenähtud keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on säilitada valitsemissektori eelarve ülejääk vahemikus 0,8–1,5 % SKPst, millega tagatakse makromajanduslik stabiilsus ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus. 2007. aastal kavandatakse oluliselt leebemat eelarvepoliitikat, mistõttu eelarve ülejääk väheneb 3,2 %-lt SKPst 2006. aastal 0,8 %-le SKPst 2007. aastal. Valitsemissektori eelarve ülejääk suureneb 2008. ja 2009. aastal taas ja stabiliseerub 1,5 % tasemel SKPst. Kuigi intressikulud vähenevad ligikaudu 0,25 % SKPst programmiperioodi jooksul, prognoositakse esmase ülejäägi vähenemist 4,5 %-lt SKPst 2006. aastal 2,25 %-le SKPst 2007. aastal, misjärel esmane ülejääk suureneb taas ligikaudu 2,75 %-le SKPst 2008. ja 2009. aastal. Leebem eelarvepoliitika 2007. aastal tuleneb peaaegu eranditult kulude kasvust. Prognoositakse kulude suurenemist 2,75 % võrra SKPst, millest ainult osa (ligikaudu 0,75 % SKPst) kärbitakse taas 2008. aastal. Prognoositud kulude kasv 2007. aastal tuleneb peamiselt “muude kulude ”(+2,5 % SKPst) ja toetuste (+0,5 % SKPst) suurenemisest. “Muude kulude ”suurenemine hõlmab Bulgaaria panust ELi eelarvesse (1,25 % SKPst), ELi struktuurifondide rahastatavate projektidega seotud kulude kasvu (1,25 % SKPst), mida tasakaalustab täielikult ELi toetustest saadav suurem tulu, ning “muude jooksvate kulude ”suurenemist (1 % SKPst). Ettevõtte ja üksikisiku tulumaksu kavandatud vähendamine 2007. aastal prognoositakse peaaegu täielikult kompenseerida parema maksulaekumise määraga. Sellest tulenevalt jäävad kogutulud programmiperioodi jooksul enamvähem stabiilseks (protsent SKPst). Programmis märgitakse, et kuigi 2007. aasta eelarvega nähakse ette valitsemissektori eelarve ülejääk 0,8 % SKPst, on eelarve täitmise tegelik eesmärk saavutada suurem ülejääk — 2 % SKPst. See oleks võimalik saavutada eelarveseaduse sätete alusel, mille kohaselt lubatakse kulutada 10 % eelarves kavandatud jooksvatest esmastest kuludest ainult juhul, kui maksebilansi puudujääk täiendavalt ei suurene. Võrreldes 2005. aasta ühinemiseelse majandusprogrammiga on eelarve-eesmärke korrigeeritud märkimisväärselt ülespoole, kajastades tulude olulist ülelaekumist 2006. aastal ja selle ülekanduvat mõju järgmistel aastatel ning pisut soodsamaid majanduskasvu väljavaateid. |
| --- | --- |

(5)

Lähenemisprogrammiga ettenähtud keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on säilitada valitsemissektori eelarve ülejääk vahemikus 0,8–1,5 % SKPst, millega tagatakse makromajanduslik stabiilsus ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus. 2007. aastal kavandatakse oluliselt leebemat eelarvepoliitikat, mistõttu eelarve ülejääk väheneb 3,2 %-lt SKPst 2006. aastal 0,8 %-le SKPst 2007. aastal. Valitsemissektori eelarve ülejääk suureneb 2008. ja 2009. aastal taas ja stabiliseerub 1,5 % tasemel SKPst. Kuigi intressikulud vähenevad ligikaudu 0,25 % SKPst programmiperioodi jooksul, prognoositakse esmase ülejäägi vähenemist 4,5 %-lt SKPst 2006. aastal 2,25 %-le SKPst 2007. aastal, misjärel esmane ülejääk suureneb taas ligikaudu 2,75 %-le SKPst 2008. ja 2009. aastal. Leebem eelarvepoliitika 2007. aastal tuleneb peaaegu eranditult kulude kasvust. Prognoositakse kulude suurenemist 2,75 % võrra SKPst, millest ainult osa (ligikaudu 0,75 % SKPst) kärbitakse taas 2008. aastal. Prognoositud kulude kasv 2007. aastal tuleneb peamiselt “muude kulude ”(+2,5 % SKPst) ja toetuste (+0,5 % SKPst) suurenemisest. “Muude kulude ”suurenemine hõlmab Bulgaaria panust ELi eelarvesse (1,25 % SKPst), ELi struktuurifondide rahastatavate projektidega seotud kulude kasvu (1,25 % SKPst), mida tasakaalustab täielikult ELi toetustest saadav suurem tulu, ning “muude jooksvate kulude ”suurenemist (1 % SKPst). Ettevõtte ja üksikisiku tulumaksu kavandatud vähendamine 2007. aastal prognoositakse peaaegu täielikult kompenseerida parema maksulaekumise määraga. Sellest tulenevalt jäävad kogutulud programmiperioodi jooksul enamvähem stabiilseks (protsent SKPst). Programmis märgitakse, et kuigi 2007. aasta eelarvega nähakse ette valitsemissektori eelarve ülejääk 0,8 % SKPst, on eelarve täitmise tegelik eesmärk saavutada suurem ülejääk — 2 % SKPst. See oleks võimalik saavutada eelarveseaduse sätete alusel, mille kohaselt lubatakse kulutada 10 % eelarves kavandatud jooksvatest esmastest kuludest ainult juhul, kui maksebilansi puudujääk täiendavalt ei suurene. Võrreldes 2005. aasta ühinemiseelse majandusprogrammiga on eelarve-eesmärke korrigeeritud märkimisväärselt ülespoole, kajastades tulude olulist ülelaekumist 2006. aastal ja selle ülekanduvat mõju järgmistel aastatel ning pisut soodsamaid majanduskasvu väljavaateid.

| (6) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt vähenema ligikaudu 3,25 %-lt SKPst 2006. aastal 1 %-le SKPst 2007. aastal ja seejärel taas suurenema 2 %-le SKPst 2008. ja 2009. aastal. Kui 2007. aastal saavutatakse eelarve täitmisel üle 2 % suurune ülejääk SKPst, oleks kohandamine lihtsam. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on struktuurne tasakaal, mida kavatsetakse suures osas säilitada kogu programmiperioodi jooksul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk on ambitsioonikam, kui võlasuhe ja potentsiaalne keskmine majanduskasv seda pikaajalises plaanis eeldaksid. |
| --- | --- |

(6)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt vähenema ligikaudu 3,25 %-lt SKPst 2006. aastal 1 %-le SKPst 2007. aastal ja seejärel taas suurenema 2 %-le SKPst 2008. ja 2009. aastal. Kui 2007. aastal saavutatakse eelarve täitmisel üle 2 % suurune ülejääk SKPst, oleks kohandamine lihtsam. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on struktuurne tasakaal, mida kavatsetakse suures osas säilitada kogu programmiperioodi jooksul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk on ambitsioonikam, kui võlasuhe ja potentsiaalne keskmine majanduskasv seda pikaajalises plaanis eeldaksid.

| (7) | 2007. aasta eelarvetulemus võib osutuda paremaks kui programmis prognoositud, samas kui 2008. ja 2009. aasta eelarveprognooside riskid on üldiselt tasakaalustatud. Võttes arvesse eelarve-eesmärkide täitmisega seotud häid kogemusi ja 2007. aasta eelarveseaduse sätteid, millega piiratakse eelarve täitmise ajal kulusid, näib 2007. aasta eelarve suurem ülejääk realistlik, kuigi 2007. aasta tuluprognoos sisaldab teatavaid riske, kuna parem maksuseaduse nõuete täitmine ja suurem maksulaekumise määr ei pruugi kompenseerida maksude vähendamist. Kuigi alates 2008. aastast ei ole esitatud andmeid kohandamisstrateegia kohta, näivad eelarve-eesmärgid kuni programmiperioodi lõpuni üldiselt usaldusväärsed, tingimusel et 2007. aastal saavutatakse prognoositavast paremad eelarvetulemused. |
| --- | --- |

(7)

2007. aasta eelarvetulemus võib osutuda paremaks kui programmis prognoositud, samas kui 2008. ja 2009. aasta eelarveprognooside riskid on üldiselt tasakaalustatud. Võttes arvesse eelarve-eesmärkide täitmisega seotud häid kogemusi ja 2007. aasta eelarveseaduse sätteid, millega piiratakse eelarve täitmise ajal kulusid, näib 2007. aasta eelarve suurem ülejääk realistlik, kuigi 2007. aasta tuluprognoos sisaldab teatavaid riske, kuna parem maksuseaduse nõuete täitmine ja suurem maksulaekumise määr ei pruugi kompenseerida maksude vähendamist. Kuigi alates 2008. aastast ei ole esitatud andmeid kohandamisstrateegia kohta, näivad eelarve-eesmärgid kuni programmiperioodi lõpuni üldiselt usaldusväärsed, tingimusel et 2007. aastal saavutatakse prognoositavast paremad eelarvetulemused.

| (8) | Käesoleva riskianalüüsi alusel tundub, et programmi eelarvepoliitilist hoiakut järgides saavutatakse keskpika perioodi eesmärgid suures osas programmiperioodi jooksul. Lisaks tagatakse sellega piisav kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul. Programmis kohaldatav rahanduspoliitiline hoiak on 2007. aastal ekspansiivne, mis võib majanduslikult soodsal ajal osutuda protsükliliseks. See ei ole täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Majanduslikult soodsat aega eeldatakse eelkõige 2007. aastal, kui lähenemisprogrammi kohaselt kavandatakse struktuurse puudujäägi vähenemine 2,25 % võrra SKPst ja komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt 1,5 % võrra SKPst. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva riskianalüüsi alusel tundub, et programmi eelarvepoliitilist hoiakut järgides saavutatakse keskpika perioodi eesmärgid suures osas programmiperioodi jooksul. Lisaks tagatakse sellega piisav kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul. Programmis kohaldatav rahanduspoliitiline hoiak on 2007. aastal ekspansiivne, mis võib majanduslikult soodsal ajal osutuda protsükliliseks. See ei ole täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Majanduslikult soodsat aega eeldatakse eelkõige 2007. aastal, kui lähenemisprogrammi kohaselt kavandatakse struktuurse puudujäägi vähenemine 2,25 % võrra SKPst ja komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt 1,5 % võrra SKPst.

| (9) | Arvestuste kohaselt moodustas valitsemissektori koguvõlg 2006. aastal 25,25 % SKPst, mis on märgatavalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus, milleks on 60 % SKPst. Programmiga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul 4 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(9)

Arvestuste kohaselt moodustas valitsemissektori koguvõlg 2006. aastal 25,25 % SKPst, mis on märgatavalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus, milleks on 60 % SKPst. Programmiga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul 4 protsendipunkti võrra.

| (10) | Kuna Bulgaaria kohta puuduvad elanikkonna vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis koostatakse majanduspoliitika komitee ja komisjoni väljatöötatud ühiste makromajanduslike eelduste alusel ning mis teiste liikmesriikide puhul on kättesaadavad, ei ole võimalik hinnata elanikkonna vananemise mõju Bulgaarias võrreldaval ja kindlal alusel. Elanikkonna vananemisega seotud olulist mõju kuludele ei tohiks riigi praegust demograafilist olukorda arvesse võttes siiski jätta arvestamata. Esialgne, suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisund aitab märkimisväärselt kaasa võla stabiliseerimisele, enne kui võetakse arvesse vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Suurte esmaste ülejääkide säilitamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(10)

Kuna Bulgaaria kohta puuduvad elanikkonna vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis koostatakse majanduspoliitika komitee ja komisjoni väljatöötatud ühiste makromajanduslike eelduste alusel ning mis teiste liikmesriikide puhul on kättesaadavad, ei ole võimalik hinnata elanikkonna vananemise mõju Bulgaarias võrreldaval ja kindlal alusel. Elanikkonna vananemisega seotud olulist mõju kuludele ei tohiks riigi praegust demograafilist olukorda arvesse võttes siiski jätta arvestamata. Esialgne, suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisund aitab märkimisväärselt kaasa võla stabiliseerimisele, enne kui võetakse arvesse vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Suurte esmaste ülejääkide säilitamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (11) | Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitiliste üldsuunistega. Programmi kohaselt on 2007. aastal kohaldatav rahanduspoliitiline hoiak ekspansiivne, mis võib majanduslikult soodsal ajal osutuda protsükliliseks ja veelgi suurendada maksebilansi olemasolevat suurt puudujääki. Kuigi on astutud samme, et parandada pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust, on esitatud väga vähe konkreetseid meetmeid, millega tõhustada riiklikke kulutusi eelkõige tervishoiusektoris, kus on olnud korduvalt probleeme kulutuste jälgimise ja kontrolliga ning pakutavate teenuste kvaliteediga. |
| --- | --- |

(11)

Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitiliste üldsuunistega. Programmi kohaselt on 2007. aastal kohaldatav rahanduspoliitiline hoiak ekspansiivne, mis võib majanduslikult soodsal ajal osutuda protsükliliseks ja veelgi suurendada maksebilansi olemasolevat suurt puudujääki. Kuigi on astutud samme, et parandada pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust, on esitatud väga vähe konkreetseid meetmeid, millega tõhustada riiklikke kulutusi eelkõige tervishoiusektoris, kus on olnud korduvalt probleeme kulutuste jälgimise ja kontrolliga ning pakutavate teenuste kvaliteediga.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (2). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (2).

Nõukogu leiab, et keskpika perioodi eelarveseisund on stabiilne ning eelarvestrateegia on heaks näiteks stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast eelarvepoliitikast. Eelarveülejäägi kavandatud vähendamisel majanduslikult soodsal 2007. aastal võib siiski olla protsükliline mõju eelarvepoliitikale ja see võib suurendada olemasolevat maksebilansi puudujääki. Eelarve täitmise kaudu suurema eelarveülejäägi (2 % SKPst) saavutamine vähendaks märkimisväärselt seda ohtu.

Eeltoodud hinnangut silmas pidades kutsub nõukogu Bulgaariat üles:

| i) | saavutama 2007. aastal programmis kavandatust suurem eelarveülejääk ja säilitama seejärel kindla eelarveseisundi, et tugevdada makromajanduslikku stabiilsust ja piirata suurt maksebilansi puudujääki; |
| --- | --- |

i)

saavutama 2007. aastal programmis kavandatust suurem eelarveülejääk ja säilitama seejärel kindla eelarveseisundi, et tugevdada makromajanduslikku stabiilsust ja piirata suurt maksebilansi puudujääki;

| ii) | täiendavalt tõhustama riiklikke kulutusi, eelkõige tervishoiusüsteemi reformimise kaudu. |
| --- | --- |

ii)

täiendavalt tõhustama riiklikke kulutusi, eelkõige tervishoiusüsteemi reformimise kaudu.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus (3)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutus, %) | LP Jan 2007 | 5,5 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 |
| KOM nov 2006 | 5,5 | 6,0 | 6,0 | 6,2 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | 5,7 | 5,7 | 5,9 | 5,9 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP Jan 2007 | 5,0 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov 2006 | 5,0 | 7,0 | 3,5 | 3,8 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | 4,9 | 6,7 | 3,1 | 2,8 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | LP Jan 2007
   (4) | 0,5 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 |
| KOM nov 2006 (8) | 0,5 | 0,3 | – 0,1 | – 0,5 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP Jan 2007 | 2,4 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 |
| KOM nov 2006 | 2,4 | 3,3 | 1,8 | 1,7 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | 1,8 | 0,0 | – 0,2 | – 0,7 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP Jan 2007 | 3,9 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 |
| KOM nov 2006 | 3,9 | 4,7 | 2,9 | 2,7 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | 3,4 | 1,5 | 1,2 | 0,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | LP Jan 2007
   (4) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| KOM nov 2006 | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKPst) | LP Jan 2007
   (6) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| KOM nov 2006 (7) | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP Jan 2007 | 29,8 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 |
| KOM nov 2006 | 29,8 | 25,8 | 21,8 | 17,9 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | 31,3 | 26,3 | 23,9 | 22,7 | puudub |
| Allikas:


  Lähenemisprogramm (LP); ühinemiseelne majandusprogramm (ÜMP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

SKP reaalkasv

(muutus, %)

LP Jan 2007

5,5

5,9

5,9

6,2

6,1

KOM nov 2006

5,5

6,0

6,0

6,2

puudub

ÜMP dets 2005

5,7

5,7

5,9

5,9

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP Jan 2007

5,0

7,4

4,0

3,0

3,0

KOM nov 2006

5,0

7,0

3,5

3,8

puudub

ÜMP dets 2005

4,9

6,7

3,1

2,8

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

LP Jan 2007
   (4)

0,5

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

KOM nov 2006 (8)

0,5

0,3

– 0,1

– 0,5

puudub

ÜMP dets 2005

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP Jan 2007

2,4

3,2

0,8

1,5

1,5

KOM nov 2006

2,4

3,3

1,8

1,7

puudub

ÜMP dets 2005

1,8

0,0

– 0,2

– 0,7

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP Jan 2007

3,9

4,6

2,2

2,8

2,7

KOM nov 2006

3,9

4,7

2,9

2,7

puudub

ÜMP dets 2005

3,4

1,5

1,2

0,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

LP Jan 2007
   (4)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

KOM nov 2006

2,1

3,2

1,8

1,9

puudub

ÜMP dets 2005

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKPst)

LP Jan 2007
   (6)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

KOM nov 2006 (7)

2,1

3,2

1,8

1,9

puudub

ÜMP dets 2005

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP Jan 2007

29,8

25,3

22,7

22,3

21,1

KOM nov 2006

29,8

25,8

21,8

17,9

puudub

ÜMP dets 2005

31,3

26,3

23,9

22,7

puudub

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); ühinemiseelne majandusprogramm (ÜMP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige ei ole esitatud töötunde käsitlevaid tööturuandmeid ja teatavat teavet pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta.

(3)  Eurostat ei ole veel ametlikult kontrollinud Bulgaaria valitsemissektori raamatupidamisaruandeid. Eurostat avaldab ja kinnitab Bulgaaria valitsemissektori eelarve ja võla andmed kohe pärast nende esitamist 1. aprillil 2007.

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(6)  Programmis ei ole ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(7)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on vastavalt 5.8 %, 6,3 %, 6,4 % ja 6,7 % aastatel 2005–2008.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); ühinemiseelne majandusprogramm (ÜMP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/15

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. märts 2007,

Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2006–2009

(2007/C 89/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. märtsil 2007. aastal läbi Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2006–2009 (2). Läti valitsus esitas 6. märtsil 2007 inflatsiooni vastu võitlemise kava. Kava sisaldab eelarve-eesmärkide läbivaatamist, eelarvetasakaalu saavutamist 2007. ja 2008. aastal ning eelarveülejäägi saavutamist alates 2009. aastast. Käesolev nõukogu arvamus põhineb siiski lähenemisprogrammil. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. märtsil 2007. aastal läbi Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2006–2009 (2). Läti valitsus esitas 6. märtsil 2007 inflatsiooni vastu võitlemise kava. Kava sisaldab eelarve-eesmärkide läbivaatamist, eelarvetasakaalu saavutamist 2007. ja 2008. aastal ning eelarveülejäägi saavutamist alates 2009. aastast. Käesolev nõukogu arvamus põhineb siiski lähenemisprogrammil.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse majanduse teatavat jahtumist, mil SKP reaalkasv aeglustub 11,5 %-lt 2006. aastal keskmiselt 8,0 %-le SKPst ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Sellele vaatamata on olemas suur oht, et makromajanduslik areng on vähem soodne, võttes arvesse maksebilansi suurt puudujääki, kõrget inflatsiooni ja sagenevaid märke sellest, et Läti majandus on ülekuumenenud. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat veidi optimistlikud. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse majanduse teatavat jahtumist, mil SKP reaalkasv aeglustub 11,5 %-lt 2006. aastal keskmiselt 8,0 %-le SKPst ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Sellele vaatamata on olemas suur oht, et makromajanduslik areng on vähem soodne, võttes arvesse maksebilansi suurt puudujääki, kõrget inflatsiooni ja sagenevaid märke sellest, et Läti majandus on ülekuumenenud. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat veidi optimistlikud.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal 1,0 % SKPst, võrreldes ajakohastatud lähenemisprogrammi eelmises versioonis seatud eesmärgiga 1,5 % SKPst. Ajakohastatud programmis hinnatakse eelarve puudujäägiks 0,4 % SKPst, mis on usutav, võttes arvesse prognoositust suuremaid tulusid ning vaatamata 2006. aasta oktoobris vastu võetud eelarvemuudatustele, millega suurendati kulutusi ligikaudu 1,5 % võrra SKPst. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal 1,0 % SKPst, võrreldes ajakohastatud lähenemisprogrammi eelmises versioonis seatud eesmärgiga 1,5 % SKPst. Ajakohastatud programmis hinnatakse eelarve puudujäägiks 0,4 % SKPst, mis on usutav, võttes arvesse prognoositust suuremaid tulusid ning vaatamata 2006. aasta oktoobris vastu võetud eelarvemuudatustele, millega suurendati kulutusi ligikaudu 1,5 % võrra SKPst.

| (4) | Keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on järk-järgult parandada rahanduslikke väljavaateid ja saavutada tasakaalus eelarve 2010. aastaks. Kõnealuse eesmärgi saavutamine nõuab eelarve märkimisväärset konsolideerimist, pidades silmas, et 2006. ja 2007. aastal suurenes eelarve puudujääk ligikaudu 1,5 protsendipunkti võrra SKPst. Põhitasakaalu ja esmase tasakaalu kavandatud kohandamine 2008. ja 2009. aastal on samasugune, vastavalt 0,4 ja 0,5 protsendipunkti SKPst. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga on eelarve-eesmärgid kõrgemad, kuid kohandamine on kavandatud programmiperioodi lõppu, mil makromajanduslik stsenaarium on soodsam. Pärast kulude suhte SKTsse olulist suurenemist 2007. aastal, kavandatakse programmis 2008–2009 aastatel eelarve konsolideerimist, suurendades igal aastal tulude suhet SKPsse 0,4 protsendipunkti võrra, hoides samas kulude suhte SKPsse üldiselt stabiilsena. Kavandatakse, et tulude suhe SKPsse suureneb peamiselt tänu suurematele “muudele ”tuludele, mis tulenevad ELi fondide vahendite suurenevast sissevoolust. Vastavalt sellele suureneb põhivarasse tehtavate kapitalikulude osakaal, mida üldiselt tasakaalustab pärast 2007. aastat “muude ”kulude (mis hõlmab programmis osaliselt tarbimiskulutusi) vähenemine 0,75 protsendipunkti võrra 2008. aastal ning sotsiaaltoetuste vähenemine 0,5 protsendipunkti võrra 2009. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on järk-järgult parandada rahanduslikke väljavaateid ja saavutada tasakaalus eelarve 2010. aastaks. Kõnealuse eesmärgi saavutamine nõuab eelarve märkimisväärset konsolideerimist, pidades silmas, et 2006. ja 2007. aastal suurenes eelarve puudujääk ligikaudu 1,5 protsendipunkti võrra SKPst. Põhitasakaalu ja esmase tasakaalu kavandatud kohandamine 2008. ja 2009. aastal on samasugune, vastavalt 0,4 ja 0,5 protsendipunkti SKPst. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga on eelarve-eesmärgid kõrgemad, kuid kohandamine on kavandatud programmiperioodi lõppu, mil makromajanduslik stsenaarium on soodsam. Pärast kulude suhte SKTsse olulist suurenemist 2007. aastal, kavandatakse programmis 2008–2009 aastatel eelarve konsolideerimist, suurendades igal aastal tulude suhet SKPsse 0,4 protsendipunkti võrra, hoides samas kulude suhte SKPsse üldiselt stabiilsena. Kavandatakse, et tulude suhe SKPsse suureneb peamiselt tänu suurematele “muudele ”tuludele, mis tulenevad ELi fondide vahendite suurenevast sissevoolust. Vastavalt sellele suureneb põhivarasse tehtavate kapitalikulude osakaal, mida üldiselt tasakaalustab pärast 2007. aastat “muude ”kulude (mis hõlmab programmis osaliselt tarbimiskulutusi) vähenemine 0,75 protsendipunkti võrra 2008. aastal ning sotsiaaltoetuste vähenemine 0,5 protsendipunkti võrra 2009. aastal.

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt halvenema 1 % suuruselt puudujäägilt SKPst 2006. aastal 1,75 % suuruse puudujäägini SKPst 2007. aastal ning seejärel paranema 0,25 % suuruse ülejäägini SKPst 2009. aastal. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 1 % SKPst, mis kavatsetakse saavutada 2008. aastaks, nagu oli kavandatud eelmises ajakohastatud versioonis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (hinnanguline puudujääk ligikaudu 2 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikus ning kajastab pikaajalises plaanis õigesti võla suhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt halvenema 1 % suuruselt puudujäägilt SKPst 2006. aastal 1,75 % suuruse puudujäägini SKPst 2007. aastal ning seejärel paranema 0,25 % suuruse ülejäägini SKPst 2009. aastal. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 1 % SKPst, mis kavatsetakse saavutada 2008. aastaks, nagu oli kavandatud eelmises ajakohastatud versioonis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (hinnanguline puudujääk ligikaudu 2 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikus ning kajastab pikaajalises plaanis õigesti võla suhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu.

| (6) | Programmi eelarveprognooside riskid on kuni 2007. aastani üldiselt tasakaalustatud, kuid eelarve tulemus võib alates 2008. aastast osutuda halvemaks kui programmis kavandatud, mis on tingitud makromajandusliku stsenaariumi riskidest. Eelarvestrateegia toetub tulude suurenemisele SKP suhtes ning sotsiaaltoetuste ja “muude kulude ”(mis hõlmab programmis osaliselt tarbimiskulutusi) vähenemisele SKP suhtes, mida oleks võinud paremini põhjendada, võttes arvesse, et ajakohastatud versiooni kohaselt kavandatakse valitsemissektori rahaliste vahendite kavandamise ja kontrolli keskpika perioodi ametlik raamistik kehtestada alates 2008. aastast. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognooside riskid on kuni 2007. aastani üldiselt tasakaalustatud, kuid eelarve tulemus võib alates 2008. aastast osutuda halvemaks kui programmis kavandatud, mis on tingitud makromajandusliku stsenaariumi riskidest. Eelarvestrateegia toetub tulude suurenemisele SKP suhtes ning sotsiaaltoetuste ja “muude kulude ”(mis hõlmab programmis osaliselt tarbimiskulutusi) vähenemisele SKP suhtes, mida oleks võinud paremini põhjendada, võttes arvesse, et ajakohastatud versiooni kohaselt kavandatakse valitsemissektori rahaliste vahendite kavandamise ja kontrolli keskpika perioodi ametlik raamistik kehtestada alates 2008. aastast.

| (7) | Kõnealuse riskihinnangu alusel ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks. Need tunduvad tagavat siiski piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul. Välja arvatud 2007. aastal, on programmiga ette nähtud kohandamise tempo keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ja ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Sellest olenemata kaugenetakse majanduslikult soodsal 2007. aastal keskpika perioodi eesmärgist, mis ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Oleks asjakohane suurendada struktuurset kohandamist programmi algusaastatel, et toetada stabiilset makromajanduslikku lähenemisprotsessi ja vähendada tasakaalustamata majanduskasvu riske. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse riskihinnangu alusel ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks. Need tunduvad tagavat siiski piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul. Välja arvatud 2007. aastal, on programmiga ette nähtud kohandamise tempo keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ja ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Sellest olenemata kaugenetakse majanduslikult soodsal 2007. aastal keskpika perioodi eesmärgist, mis ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Oleks asjakohane suurendada struktuurset kohandamist programmi algusaastatel, et toetada stabiilset makromajanduslikku lähenemisprotsessi ja vähendada tasakaalustamata majanduskasvu riske.

| (8) | Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt tuleks keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava määratlemisel võtta arvesse “peamiste struktuurireformide ”tõelist mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Programmis kavandatud keskpika perioodi eelarvestrateegiaga nähakse ette ajutine kõrvalekaldumine keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast 2007. aastal. Programmis märgitakse, et käimasoleva pensionireformiga vähendatakse järkjärgult sotsiaalkindlustusmakseid valitsemissektori eelarves ja maksed teise samba pensioniskeemi suurenevad 0,4 %-lt SKPst 2006. aastal 1,7 %-le SKPst 2009. aastaks. Programmis prognoositakse struktuurse tasakaalu halvenemist — mida tingib pensionireformi järkjärguline rakendamine — 0,5 % võrra SKPst 2007. aastal, mille järel paraneb tasakaal 1,5 % võrra SKPst 2008. aastal ja 1,25 % võrra SKPst 2009. aastal. Kuigi pensionireformiga seotud puhaskulusid saab keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks suunatud kohandamiskava hindamisel arvesse võtta, ei ole seda tehes (isegi kõnealuseid kulusid arvesse võttes) kohandamine 2007. aastal kooskõlas paktiga. Teisest küljest ei saa programmis nimetatud tervishoiureformi ja riiklikke investeerimisprojekte käsitada struktuurireformidena, millega võib õigustada ajutist kõrvalekaldumist kohandamiskavast, kuna kõnealused meetmed ei ole piisavalt üksikasjalikud ja nende olulist soodsat mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele ei ole programmis põhjendatud. |
| --- | --- |

(8)

Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt tuleks keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava määratlemisel võtta arvesse “peamiste struktuurireformide ”tõelist mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Programmis kavandatud keskpika perioodi eelarvestrateegiaga nähakse ette ajutine kõrvalekaldumine keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast 2007. aastal. Programmis märgitakse, et käimasoleva pensionireformiga vähendatakse järkjärgult sotsiaalkindlustusmakseid valitsemissektori eelarves ja maksed teise samba pensioniskeemi suurenevad 0,4 %-lt SKPst 2006. aastal 1,7 %-le SKPst 2009. aastaks. Programmis prognoositakse struktuurse tasakaalu halvenemist — mida tingib pensionireformi järkjärguline rakendamine — 0,5 % võrra SKPst 2007. aastal, mille järel paraneb tasakaal 1,5 % võrra SKPst 2008. aastal ja 1,25 % võrra SKPst 2009. aastal. Kuigi pensionireformiga seotud puhaskulusid saab keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks suunatud kohandamiskava hindamisel arvesse võtta, ei ole seda tehes (isegi kõnealuseid kulusid arvesse võttes) kohandamine 2007. aastal kooskõlas paktiga. Teisest küljest ei saa programmis nimetatud tervishoiureformi ja riiklikke investeerimisprojekte käsitada struktuurireformidena, millega võib õigustada ajutist kõrvalekaldumist kohandamiskavast, kuna kõnealused meetmed ei ole piisavalt üksikasjalikud ja nende olulist soodsat mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele ei ole programmis põhjendatud.

| (9) | Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnanguliselt 10,7 % SKPst, mis on oluliselt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKPst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 1,3 protsendipunkti võrra, jõudes 2009. aastaks 9,4 %-ni SKPst. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnanguliselt 10,7 % SKPst, mis on oluliselt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKPst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 1,3 protsendipunkti võrra, jõudes 2009. aastaks 9,4 %-ni SKPst.

| (10) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Lätis ELi keskmisest väiksem ning vananemisega seotud kulutuste osatähtsus SKPst järgmistel kümnenditel eeldatavasti väheneb, mida soodustab pensionisüsteemi reformi oluline kulutusi vähendav mõju. Läti praegune koguvõlg on väga väike ning ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud struktuurse eelarveseisundi parandamine aitaks maandada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske. Üldiselt näib, et oht Läti rahanduse jätkusuutlikkusele on väike. |
| --- | --- |

(10)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Lätis ELi keskmisest väiksem ning vananemisega seotud kulutuste osatähtsus SKPst järgmistel kümnenditel eeldatavasti väheneb, mida soodustab pensionisüsteemi reformi oluline kulutusi vähendav mõju. Läti praegune koguvõlg on väga väike ning ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud struktuurse eelarveseisundi parandamine aitaks maandada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske. Üldiselt näib, et oht Läti rahanduse jätkusuutlikkusele on väike.

| (11) | Lähenemisprogramm sisaldab 2006. aasta oktoobri riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes loetletud reformide üldmõju kvaliteedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks sellele esitatakse selles teatavat teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ja selle eelarveprognoosides võetakse selgesõnaliselt arvesse riikliku reformiprogrammiga ettenähtud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammi kohaselt riigi rahanduse valdkonnas võetavad meetmed tunduvad olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammiga ettenähtud meetmetega. Eelkõige kavandatakse mõlemas programmis riiklike investeeringute olulist suurenemist ja lähenemisprogrammiga nähakse ette täiendavaid meetmeid, millega parandatakse riigi rahanduse institutsioonilist struktuuri, sealhulgas kehtestatakse mitmeaastane eelarveraamistik. |
| --- | --- |

(11)

Lähenemisprogramm sisaldab 2006. aasta oktoobri riikliku reformiprogrammi rakendusaruandes loetletud reformide üldmõju kvaliteedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks sellele esitatakse selles teatavat teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ja selle eelarveprognoosides võetakse selgesõnaliselt arvesse riikliku reformiprogrammiga ettenähtud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammi kohaselt riigi rahanduse valdkonnas võetavad meetmed tunduvad olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammiga ettenähtud meetmetega. Eelkõige kavandatakse mõlemas programmis riiklike investeeringute olulist suurenemist ja lähenemisprogrammiga nähakse ette täiendavaid meetmeid, millega parandatakse riigi rahanduse institutsioonilist struktuuri, sealhulgas kehtestatakse mitmeaastane eelarveraamistik.

| (12) | Programmi eelarvestrateegia on ainult osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige ei soodustata kavandatud majanduspoliitikaga piisavalt maksebilansi suuremat jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(12)

Programmi eelarvestrateegia on ainult osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige ei soodustata kavandatud majanduspoliitikaga piisavalt maksebilansi suuremat jätkusuutlikkust.

| (13) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3). Samas on 2. standardtabelis esitatud andmetes mõned vastuolud. |
| --- | --- |

(13)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3). Samas on 2. standardtabelis esitatud andmetes mõned vastuolud.

Nõukogu seisukohaks on, et eelarveseisundi halvenemine 2007. aastal ei ole kooskõlas ettevaatliku rahanduspoliitikaga, mille eesmärk on tagada jätkusuutlik lähenemine, sealhulgas vähendades maksebilansi puudujääki ja piirates inflatsiooni. Eeldatavat suurt majanduskasvu silmas pidades kavandatakse programmis järgmistel aastatel liikumist keskpika perioodi eesmärkide suunas, kuid eelarve-eesmärgid ei ole ambitsioonikad ja alates 2008. aastast on nende saavutamine ohustatud.

Eeltoodud hinnangut silmas pidades kutsub nõukogu Lätit üles:

| (i) | vähendama makromajanduslikust ebastabiilsusest tulenevaid riske, rakendades laiema reformistrateegia raames aktiivselt meetmeid, et saavutada 2007. aastal programmis ettenähtust oluliselt parem eelarve-eesmärk. Sellele tuginedes tuleks võimalikult kiiresti rakendada meetmeid, mille eesmärk on järgmistel aastatel tõhustada eelarve konsolideerimist ning saavutada keskpika perioodi eesmärkidest paremaid tulemusi; |
| --- | --- |

(i)

vähendama makromajanduslikust ebastabiilsusest tulenevaid riske, rakendades laiema reformistrateegia raames aktiivselt meetmeid, et saavutada 2007. aastal programmis ettenähtust oluliselt parem eelarve-eesmärk. Sellele tuginedes tuleks võimalikult kiiresti rakendada meetmeid, mille eesmärk on järgmistel aastatel tõhustada eelarve konsolideerimist ning saavutada keskpika perioodi eesmärkidest paremaid tulemusi;

| (ii) | kehtestama riigi rahanduse kavandamise ja kontrolli selgem ja siduvam keskpika perioodi raamistik. |
| --- | --- |

(ii)

kehtestama riigi rahanduse kavandamise ja kontrolli selgem ja siduvam keskpika perioodi raamistik.

6. märtsil 2007 esitatud kava oleks täieliku rakendamise korral oluline samm õiges suunas.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutus, %) | LP Jan 2007 | 10,2 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 |
| KOM nov 2006 | 10,2 | 11,0 | 8,9 | 8,0 | puudub |
| LP nov 2005 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP Jan 2007 | 6,9 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 |
| KOM nov 2006 | 6,9 | 6,7 | 5,8 | 5,4 | puudub |
| LP nov 2005 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | LP Jan 2007
   (4) | 0,0 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 |
| KOM nov 2006 (8) | – 0,2 | 1,1 | 0,4 | – 1,0 | puudub |
| LP nov 2005
   (4) | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal (9)

  (% SKPst) | LP Jan 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 |
| KOM nov 2006 | 0,1 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,2 | puudub |
| LP nov 2005 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | puudub |
| Esmane tasakaal (9)

  (% SKPst) | LP Jan 2007 | 0,7 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov 2006 | 0,7 | – 0,4 | – 0,7 | – 0,7 | puudub |
| LP nov 2005 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (9)

  (% SKPst) | LP Jan 2007
   (4) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| KOM nov 2006 | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | puudub |
| LP nov 2005
   (4) | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | puudub |
| Struktuurne tasakaal  (5)
   (9)

  (% SKPst) | LP Jan 2007
   (6) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| KOM nov 2006 (7) | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | puudub |
| LP nov 2005 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP Jan 2007 | 12,1 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 |
| KOM nov 2006 | 12,1 | 11,1 | 10,6 | 10,3 | puudub |
| LP nov 2005 | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 14,7 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

SKP reaalkasv

(muutus, %)

LP Jan 2007

10,2

11,5

9,0

7,5

7,5

KOM nov 2006

10,2

11,0

8,9

8,0

puudub

LP nov 2005

8,4

7,5

7,0

7,0

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP Jan 2007

6,9

6,6

6,4

5,2

4,2

KOM nov 2006

6,9

6,7

5,8

5,4

puudub

LP nov 2005

6,9

5,6

4,3

3,5

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

LP Jan 2007
   (4)

0,0

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

KOM nov 2006 (8)

– 0,2

1,1

0,4

– 1,0

puudub

LP nov 2005
   (4)

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal (9)

(% SKPst)

LP Jan 2007

0,1

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

KOM nov 2006

0,1

– 1,0

– 1,2

– 1,2

puudub

LP nov 2005

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

puudub

Esmane tasakaal (9)

(% SKPst)

LP Jan 2007

0,7

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

KOM nov 2006

0,7

– 0,4

– 0,7

– 0,7

puudub

LP nov 2005

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (9)

(% SKPst)

LP Jan 2007
   (4)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

KOM nov 2006

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

puudub

LP nov 2005
   (4)

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

puudub

Struktuurne tasakaal  (5)
   (9)

(% SKPst)

LP Jan 2007
   (6)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

KOM nov 2006 (7)

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

puudub

LP nov 2005

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP Jan 2007

12,1

10,7

10,5

10,6

9,4

KOM nov 2006

12,1

11,1

10,6

10,3

puudub

LP nov 2005

13,1

14,9

13,6

14,7

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Pärast oktoobri üldvalimistele järgnenud uue valitsuse moodustamist 2006. aasta novembris, esitati lähenemisprogrammi ajakohastatud versioon tegevusjuhendis sätestatud tähtajast (1. detsember) kuus nädalat hiljem.

(3)  Eelkõige puuduvad andmed varude muutuse alajaotuse kohta ning mõned andmed riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevas tabelis.

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(6)  Programmiga ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(7)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosiga ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul 9,3 %, 9,6 %, 9,6 % ja 9,5 % vastavalt aastatel 2005–2008.

(9)  Puudujääk hõlmab jätkuva pensionireformi puhaskulusid (teise samba kehtestamine). Kõnealused kulud on hinnanguliselt 0,3 % SKPst 2005. aastal, 0,4 % SKPst 2006. aastal, 0,6 % SKPst 2007. aastal, 1,3 % SKPst 2008. aastal ja 1,5 % SKPst 2009. aastal. Programmis kavandatud struktuurse tasakaalu muutus, mida tingib pensionireformi järkjärguline rakendamine, on järgmistel aastatel järgmine: see halveneb 0,6 % võrra SKPst 2007. aastal ja paraneb 1,6 % võrra SKPst 2008. aastal ja 1,2 % võrra SKPst 2009. aastal.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/19

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. märts 2007,

Rumeenia lähenemisprogrammi kohta, 2006–2009

(2007/C 89/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. märtsil 2007. aastal läbi Rumeenia lähenemisprogrammi aastateks 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. märtsil 2007. aastal läbi Rumeenia lähenemisprogrammi aastateks 2006–2009.

| (2) | Rumeenia majanduskasv oli viimasel viiel aastal suur, kuid SKP inimese kohta (väljendatakse ostujõu standardina) on 34 % ning seega jätkuvalt alla ELi 25 liikmesriigi keskmise 2005. aastal. Seetõttu on vajadus järele jõuda suur ning on Rumeenia peamine ülesanne keskpikas ja pikaajalises perspektiivis. Kiire ja kestev inflatsiooni vähenemine ja riigi rahanduse konsolideerimine andsid tunnistust majandusliku stabiilsuse paranemisest aastatel 2001–2005. Keskmine inflatsioonimäär oli 2006. aastal 6,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Rumeenia majanduskasv oli viimasel viiel aastal suur, kuid SKP inimese kohta (väljendatakse ostujõu standardina) on 34 % ning seega jätkuvalt alla ELi 25 liikmesriigi keskmise 2005. aastal. Seetõttu on vajadus järele jõuda suur ning on Rumeenia peamine ülesanne keskpikas ja pikaajalises perspektiivis. Kiire ja kestev inflatsiooni vähenemine ja riigi rahanduse konsolideerimine andsid tunnistust majandusliku stabiilsuse paranemisest aastatel 2001–2005. Keskmine inflatsioonimäär oli 2006. aastal 6,6 %.

| (3) | Programmi makromajandusliku lähtestsenaariumiga on ette nähtud, et SKP reaalkasv väheneb oluliselt kontrollväärtust ületavalt tasemelt 8 %-lt 2006. aastal järk-järgult 5,9 %ni 2009. aastal, mis samuti ületab kontrollväärtust. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat pigem madal, kuna eeldatakse laenamise ning eratarbimise suurenemise jätkuvat aeglustumist, mis ei pruugi aga realiseeruda. Erinevalt programmist prognoosisid komisjoni talitused 2006. aasta sügisel, et välisvõlg 2007. ja 2008. aastal suureneb veelgi impordi tõttu, mis jätkuvalt ületab eksporti suure eratarbimise ja investeeringute tõttu. |
| --- | --- |

(3)

Programmi makromajandusliku lähtestsenaariumiga on ette nähtud, et SKP reaalkasv väheneb oluliselt kontrollväärtust ületavalt tasemelt 8 %-lt 2006. aastal järk-järgult 5,9 %ni 2009. aastal, mis samuti ületab kontrollväärtust. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat pigem madal, kuna eeldatakse laenamise ning eratarbimise suurenemise jätkuvat aeglustumist, mis ei pruugi aga realiseeruda. Erinevalt programmist prognoosisid komisjoni talitused 2006. aasta sügisel, et välisvõlg 2007. ja 2008. aastal suureneb veelgi impordi tõttu, mis jätkuvalt ületab eksporti suure eratarbimise ja investeeringute tõttu.

| (4) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal 1,4 %ni SKPst võrreldes 2005. aasta detsembris ühinemiseelses majandusprogrammis sätestatud eesmärgiga 0,7 % SKPst. Lähenemisprogrammis hinnatakse puudujäägi suuruseks 2,3 % SKPst. Algsest eesmärgist kõrvalekaldumine kajastab märkimisväärseid lisakulusid eelkõige jooksvate kulude puhul, mis on osaliselt tingitud kulutamata investeerimisvahendite ümberjaotusest ning mis arvatust enam ületavad tulude suuremat kasvu. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal 1,4 %ni SKPst võrreldes 2005. aasta detsembris ühinemiseelses majandusprogrammis sätestatud eesmärgiga 0,7 % SKPst. Lähenemisprogrammis hinnatakse puudujäägi suuruseks 2,3 % SKPst. Algsest eesmärgist kõrvalekaldumine kajastab märkimisväärseid lisakulusid eelkõige jooksvate kulude puhul, mis on osaliselt tingitud kulutamata investeerimisvahendite ümberjaotusest ning mis arvatust enam ületavad tulude suuremat kasvu.

| (5) | Programmi peaeesmärk on jätkata eelarve konsolideerimist, et saavutada keskpika perioodi struktuurse puudujäägi (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) eesmärk 0,9 % SKPst 2011. aastal, st pärast programmiperioodi lõppu. Programmi eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki 2,3 %-lt SKPst 2006. aastal 2 %-le SKPst 2009. aastal, kuigi 2007. aastal suurenes see 2,7 %-le SKPst. Sarnast arengut prognoositakse esmase eelarvepuudujäägi puhul, mis programmiperioodi lõpuks peaks olema ligikaudu 1 % SKPst. |
| --- | --- |

(5)

Programmi peaeesmärk on jätkata eelarve konsolideerimist, et saavutada keskpika perioodi struktuurse puudujäägi (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) eesmärk 0,9 % SKPst 2011. aastal, st pärast programmiperioodi lõppu. Programmi eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki 2,3 %-lt SKPst 2006. aastal 2 %-le SKPst 2009. aastal, kuigi 2007. aastal suurenes see 2,7 %-le SKPst. Sarnast arengut prognoositakse esmase eelarvepuudujäägi puhul, mis programmiperioodi lõpuks peaks olema ligikaudu 1 % SKPst.

| (6) | Eelarve tagasihoidlik kohandamine põhineb sellel, et parandatakse tulude suhet SKPsse, mis suureneb veidi rohkem kui kulude suhe SKPsse (ligikaudu 4 protsendipunkti võrreldes 3,5 protsendipunktiga). Tulude poolel põhineb kasv suuremalt jaolt maksudel (eriti 2007. aastal) ning “muudel tuludel ”(tõenäoliselt tänu rahavoole ELi fondidest). Kulumäära suurenemine on suures osas tingitud riiklike investeeringute märkimisväärsest suurenemisest, mille osakaal SKPst peaks kava kohaselt kahekordistuma, kuna võime võtta vastu ELi fondide finantsvahendeid peaks märkimisväärselt paranema. Eelarve-eesmärgid on võrreldes 2005. aasta detsembri ühinemiseelse majandusprogrammiga vähem ambitsioonikad, kuigi aluseks olevad majanduskasvu prognoosid on sarnased. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve tagasihoidlik kohandamine põhineb sellel, et parandatakse tulude suhet SKPsse, mis suureneb veidi rohkem kui kulude suhe SKPsse (ligikaudu 4 protsendipunkti võrreldes 3,5 protsendipunktiga). Tulude poolel põhineb kasv suuremalt jaolt maksudel (eriti 2007. aastal) ning “muudel tuludel ”(tõenäoliselt tänu rahavoole ELi fondidest). Kulumäära suurenemine on suures osas tingitud riiklike investeeringute märkimisväärsest suurenemisest, mille osakaal SKPst peaks kava kohaselt kahekordistuma, kuna võime võtta vastu ELi fondide finantsvahendeid peaks märkimisväärselt paranema. Eelarve-eesmärgid on võrreldes 2005. aasta detsembri ühinemiseelse majandusprogrammiga vähem ambitsioonikad, kuigi aluseks olevad majanduskasvu prognoosid on sarnased.

| (7) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt jätkuvalt suurenema ligikaudu 3 % suuruselt puudujäägilt SKPst 2006. aastal ligikaudu 3,5 % suuruse puudujäägini SKPst 2007. aastal, enne kui see väheneb 2,25 % suuruse puudujäägini SKPst 2009. aastal. Nagu eespool nimetatud, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,9 % SKPst, mis tuleb programmi kohaselt saavutada 2011. aastaks, st pärast programmiperioodi lõppu. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest(eelarvepuudujääk hinnanguliselt 1,75 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk kajastab usutavalt võla suhet ja keskmist potentsiaalset majanduskasvu pika aja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt jätkuvalt suurenema ligikaudu 3 % suuruselt puudujäägilt SKPst 2006. aastal ligikaudu 3,5 % suuruse puudujäägini SKPst 2007. aastal, enne kui see väheneb 2,25 % suuruse puudujäägini SKPst 2009. aastal. Nagu eespool nimetatud, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,9 % SKPst, mis tuleb programmi kohaselt saavutada 2011. aastaks, st pärast programmiperioodi lõppu. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest(eelarvepuudujääk hinnanguliselt 1,75 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk kajastab usutavalt võla suhet ja keskmist potentsiaalset majanduskasvu pika aja jooksul.

| (8) | Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad 2007. aastal olevat enam-vähem tasakaalustatud, kuid pärast seda võib eelarvetulemus osutuda prognoosidest kesisemaks. Nii kulud kui ka tulud võivad 2007. aastal olla kavandatust väiksemad, kuna kulude puhul ei ole riiklike investeerimiskavade rakendamine tõenäoline ning tulud võivad olla väiksemad seetõttu, et prognoos majandustegevusest tulenevate maksutulude kohta tundub olevat väga optimistlik, mida võib teatud ulatuses seletada hiljuti rakendatud meetmetega maksuhaldamise reformi valdkonnas. Alates 2008. aastast on eelarvestrateegia ebapiisavalt määratletud, mitme kuluartikli puhul ennustatakse muutlikku arengu ning eelarvestrateegia karmistamist 2009. aastal ei põhjendata. Mitmetest eelarvemuudatustest tulenev kulude ületamine viimastel aastatel, ebaselgus seoses summadega, mida riigil tuleb kodanikele maksta kommunismi perioodil riigistatud varade mittetagastamise eest ning riigiettevõtete tõenäoline vabastamine kohustustest riigi ees osutavad kulude ületamise riskile, isegi kui kavandatud investeeringukulud tõenäoliselt vähenevad. Peale selle võivad investeeringuteks eraldatud liiga suured vahendid kuluda tarbimisele, nagu on ka varem juhtunud ning millel on negatiivne mõju riiklike kulutuste kvaliteedile. |
| --- | --- |

(8)

Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad 2007. aastal olevat enam-vähem tasakaalustatud, kuid pärast seda võib eelarvetulemus osutuda prognoosidest kesisemaks. Nii kulud kui ka tulud võivad 2007. aastal olla kavandatust väiksemad, kuna kulude puhul ei ole riiklike investeerimiskavade rakendamine tõenäoline ning tulud võivad olla väiksemad seetõttu, et prognoos majandustegevusest tulenevate maksutulude kohta tundub olevat väga optimistlik, mida võib teatud ulatuses seletada hiljuti rakendatud meetmetega maksuhaldamise reformi valdkonnas. Alates 2008. aastast on eelarvestrateegia ebapiisavalt määratletud, mitme kuluartikli puhul ennustatakse muutlikku arengu ning eelarvestrateegia karmistamist 2009. aastal ei põhjendata. Mitmetest eelarvemuudatustest tulenev kulude ületamine viimastel aastatel, ebaselgus seoses summadega, mida riigil tuleb kodanikele maksta kommunismi perioodil riigistatud varade mittetagastamise eest ning riigiettevõtete tõenäoline vabastamine kohustustest riigi ees osutavad kulude ületamise riskile, isegi kui kavandatud investeeringukulud tõenäoliselt vähenevad. Peale selle võivad investeeringuteks eraldatud liiga suured vahendid kuluda tarbimisele, nagu on ka varem juhtunud ning millel on negatiivne mõju riiklike kulutuste kvaliteedile.

| (9) | Kõnealuse riskianalüüsi seisukohast näib programmis sisalduv eelarveseisund olevat ebapiisav keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks programmiperioodi jooksul, nagu see on programmis kavandatud. Peale selle tundub, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei anna see piisavat kindlusvaru, et programmiperioodi jooksul ei ületa puudujääk kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Programmi kohaselt on kohandamise tempo keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks ebapiisav ning seda tuleks oluliselt kiirendada, et olla kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ja ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Eelkõige on headel aegadel olnud struktuurne paranemine vähemärgatav ning see on kavandatud programmiperioodi lõppu, arvestades 2007. aastal vahepealse halvenemisega, peale selle ei toetata 2009. aastal kavandatud kohandamist meetmetega. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealuse riskianalüüsi seisukohast näib programmis sisalduv eelarveseisund olevat ebapiisav keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks programmiperioodi jooksul, nagu see on programmis kavandatud. Peale selle tundub, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei anna see piisavat kindlusvaru, et programmiperioodi jooksul ei ületa puudujääk kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Programmi kohaselt on kohandamise tempo keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks ebapiisav ning seda tuleks oluliselt kiirendada, et olla kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ja ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Eelkõige on headel aegadel olnud struktuurne paranemine vähemärgatav ning see on kavandatud programmiperioodi lõppu, arvestades 2007. aastal vahepealse halvenemisega, peale selle ei toetata 2009. aastal kavandatud kohandamist meetmetega.

| (10) | Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnanguliselt 13 % SKPst, mis on oluliselt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKPst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst. |
| --- | --- |

(10)

Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnanguliselt 13 % SKPst, mis on oluliselt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKPst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst.

| (11) | Kuna Rumeenia kohta puuduvad elanikkonna vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis koostatakse majanduspoliitika komitee ja komisjoni väljatöötatud ühiste makromajanduslike eelduste alusel ning mis teiste liikmesriikide puhul on kättesaadavad, ei ole võrreldaval ja kindlal alusel võimalik hinnata elanikkonna vananemise mõju Rumeenias. Elanikkonna vananemisega seotud olulist mõju kuludele ei tohiks riigi praegust demograafilist olukorda arvesse võttes siiski jätta arvestamata. Esmane suure struktuurse puudujäägiga eelarveseisund ei ole piisav, et stabiliseerida võlg veel enne, kui võetakse arvesse vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Struktuurse eelarvetasakaalu parandamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(11)

Kuna Rumeenia kohta puuduvad elanikkonna vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis koostatakse majanduspoliitika komitee ja komisjoni väljatöötatud ühiste makromajanduslike eelduste alusel ning mis teiste liikmesriikide puhul on kättesaadavad, ei ole võrreldaval ja kindlal alusel võimalik hinnata elanikkonna vananemise mõju Rumeenias. Elanikkonna vananemisega seotud olulist mõju kuludele ei tohiks riigi praegust demograafilist olukorda arvesse võttes siiski jätta arvestamata. Esmane suure struktuurse puudujäägiga eelarveseisund ei ole piisav, et stabiliseerida võlg veel enne, kui võetakse arvesse vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Struktuurse eelarvetasakaalu parandamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (12) | Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitiliste üldsuunistega. Eelkõige on eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas ebapiisav ning seda tuleks märkimisväärselt kiirendada kogu programmiperioodi jooksul. Peale selle annab kogunõudluse reguleerimise osas muretsemiseks põhjust programmi eelarvestrateegia (eelkõige riigi rahanduse põhimõtete lihtsustamine 2007. aastani) ning sellele järgnev piiratud konsolideerimine, sealhulgas vajadus säilitada jätkusuutlik majanduslik areng, jätkata inflatsioonitempo aeglustamise protsessi toetamist ning piirata maksebilansi puudujäägi (mille suuruseks 2006. aastal prognoositakse 10,3 % SKPst) suurenemist. |
| --- | --- |

(12)

Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitiliste üldsuunistega. Eelkõige on eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas ebapiisav ning seda tuleks märkimisväärselt kiirendada kogu programmiperioodi jooksul. Peale selle annab kogunõudluse reguleerimise osas muretsemiseks põhjust programmi eelarvestrateegia (eelkõige riigi rahanduse põhimõtete lihtsustamine 2007. aastani) ning sellele järgnev piiratud konsolideerimine, sealhulgas vajadus säilitada jätkusuutlik majanduslik areng, jätkata inflatsioonitempo aeglustamise protsessi toetamist ning piirata maksebilansi puudujäägi (mille suuruseks 2006. aastal prognoositakse 10,3 % SKPst) suurenemist.

| (13) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (2). |
| --- | --- |

(13)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (2).

Nõukogu seisukohaks on, et eeldatava suure majanduskasvu ja maksebilansi suureneva puudujäägi taustal kavandatakse programmiga 2007. aastaks vähem pingelist protsüklilist eelarvet. Liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas on ebarahuldav ja programmiperioodi lõppu kavandatud (algab alles 2009. aastal) ning selle saavutamine on seatud eesmärgiks alles pärast programmiperioodi lõppu. Peale selle on eelarve-eesmärkide saavutamine alates 2008. aastast ohus. Eeltoodud hinnangut silmas pidades kutsub nõukogu Rumeeniat üles:

| i) | kasutama soodsat aega, et märkimisväärselt kiirendada kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, püüdes saavutada ambitsioonikama eelarve-eesmärgi 2007. aastal ja edaspidi. Struktuurse eelarvetasakaalu parandamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

i)

kasutama soodsat aega, et märkimisväärselt kiirendada kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, püüdes saavutada ambitsioonikama eelarve-eesmärgi 2007. aastal ja edaspidi. Struktuurse eelarvetasakaalu parandamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele;

| ii) | kontrollima riiklike kulutuste kavandatud suurt kasvu, vaatama läbi nende komponendid ning suurendama kasvupotentsiaali, samuti parandama siduva keskpika perioodi jooksul riigi kulude kavandamist ja nende realiseerimist. |
| --- | --- |

ii)

kontrollima riiklike kulutuste kavandatud suurt kasvu, vaatama läbi nende komponendid ning suurendama kasvupotentsiaali, samuti parandama siduva keskpika perioodi jooksul riigi kulude kavandamist ja nende realiseerimist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus (3)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutus, %) | LP Jan 2007 | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |
| KOM nov 2006 | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP Jan 2007 | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 |
| KOM nov 2006 | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | LP Jan 2007
   (4) | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 |
| KOM nov 2006 (8) | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP Jan 2007 | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 |
| KOM nov 2006 | – 1,5 | – 1,4 | – 2,6 | – 2,6 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | – 0,4 | – 0,7 | – 1,0 | – 1,6 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP Jan 2007 | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 |
| KOM nov 2006 | – 0,3 | – 0,4 | – 1,7 | – 1,7 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | – 0,6 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | LP Jan 2007
   (4) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| KOM nov 2006 | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKPst) | LP Jan 2007
   (6) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| KOM nov 2006 (7) | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP Jan 2007 | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 |
| KOM nov 2006 | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | puudub |
| ÜMP dets 2005 | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | puudub |
| Allikas:

  Allikas: Ühinemiseelne majandusprogramm (ÜMP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

SKP reaalkasv

(muutus, %)

LP Jan 2007

4,1

8,0

6,5

6,3

5,9

KOM nov 2006

4,1

7,2

5,8

5,6

puudub

ÜMP dets 2005

5,7

6,0

6,3

6,5

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP Jan 2007

9,1

6,6

4,5

4,3

3,2

KOM nov 2006

9,1

6,8

5,1

4,6

puudub

ÜMP dets 2005

9,0

7,0

5,0

3,6

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

LP Jan 2007
   (4)

0,2

2,1

2,2

1,9

1,1

KOM nov 2006 (8)

0,4

1,9

1,5

1,0

puudub

ÜMP dets 2005

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP Jan 2007

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

KOM nov 2006

– 1,5

– 1,4

– 2,6

– 2,6

puudub

ÜMP dets 2005

– 0,4

– 0,7

– 1,0

– 1,6

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP Jan 2007

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

KOM nov 2006

– 0,3

– 0,4

– 1,7

– 1,7

puudub

ÜMP dets 2005

0,8

0,4

0,0

– 0,6

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

LP Jan 2007
   (4)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

KOM nov 2006

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

puudub

ÜMP dets 2005

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKPst)

LP Jan 2007
   (6)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

KOM nov 2006 (7)

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

puudub

ÜMP dets 2005

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP Jan 2007

15,9

12,8

13,5

12,6

11,7

KOM nov 2006

15,9

13,7

13,9

14,4

puudub

ÜMP dets 2005

17,1

15,1

14,6

14,6

puudub

Allikas:

Allikas: Ühinemiseelne majandusprogramm (ÜMP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige puuduvad andmed varude muutuste kohandamise jagunemise kohta ning andmed, mis käsitlevad tööjõu, kapitali ja tootlikkuse panust potentsiaalsesse SKP kasvu.

(3)  Eurostat ei ole veel ametlikult kontrollinud Rumeenia valitsemissektori raamatupidamisaruandeid. Eurostat avaldab ja kinnitab Bulgaaria valitsemissektori eelarve ja võla andmed kohe pärast nende esitamist 1. aprillil 2007.

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(6)  Programmis ei ole ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(7)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2005–2008 vastavalt 5,6 %, 5,7 %, 6,1 % ja 6,2 %.

Allikas:

Allikas: Ühinemiseelne majandusprogramm (ÜMP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/23

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 89/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

“CARNE DE BÍSARO TRANSMONTANO ”või “CARNE DE PORCO TRANSMONTANO”

EÜ NR: PT/PDO/005/0457/20.04.2005

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi vastutav asutus:

| Nimetus: | Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica |
| --- | --- |
| Aadress: | Av. Afonso Costa, n.o3 |
| P-1949-002 Lisboa |

Nimetus:

Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica

Aadress:

Av. Afonso Costa, n.o3

P-1949-002 Lisboa

Telefon:

(351) 21 844 22 00

Faks:

(351) 21 844 22 02

E-post:

idrha@idrha.min-agricultura.pt

2.   Rühm:

| Nimetus: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Aadress: | Edifício da Casa do Povo |
| Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Nimetus:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Aadress:

Edifício da Casa do Povo

Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Telefon:

(351) 273 771 340

Faks:

(351) 273 770 048

E-post:

ancsub@bisaro.info

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) Muud ( )

3.   Toote tüüp:

Klass 1.1 — Värske liha (ja rups)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: “Carne de Bísaro Transmontano ”või “Carne de Porco Transmontano”.

4.2.   Kirjeldus: Liha saadakse piimapõrsaste tapmisel või Bísaro tõugu sigade rümpade tükeldamisel. Sigu peetakse traditsioonilisel semiekstensiivsel viisil ja söödetakse kohalike põllumajandussaaduste ja põllumajanduse kõrvalsaadustega. Kuni 45 päeva vanuste põrsaste tapakaal on kuni 12 kg. Liha on kergelt marmorjas, üsna mahlaka ja pehme lihaskoega ning valge, ühtlase, sitke, mittevõietava ja sileda tekstuuriga rasvkoega. Kaheksa kuu vanuselt tapetud loomade (kastreeritud isasloomad või emasloomad) rümbad kaaluvad 60 kg ja rohkem ning kuuluvad kvaliteediklassi R, O või P. Lihaskude on helepunane ja rasvkude roosa. Hästi läbikasvanud ning üsna mahlaka, pehme ja tugeva koega liha rasvasisaldus ei ole eriti kõrge. Grillimise käigus tekib lihale iseloomulik maitse tänu tootmismeetodile ja loomasööda liigile.

4.3.   Geograafiline piirkond: Traditsioonilise tootmismeetodi, loomapidamise ja söötmise oskusteabe, mulla- ja vajalike klimaatiliste tingimuste tõttu on “transmontano”-sealiha tootmispiirkond (s.t piirkond, kus sead on sündinud, kasvanud, nuumatud, tapetud ja nende liha tükeldatud, fileeritud ning pakendatud) piiratud Bragança piirkonna haldusüksustega Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso ja Vinhais ning Vila Real'i piirkonna haldusüksustega Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar ja Vila Real. Loomasööt on saadud geograafilisest piirkonnast, v.a teatav kõrgekvaliteediline segajõusööt, millega söödetakse üksnes aretusemiseid ning mis tavaliselt ei moodusta nende aastasest söödakogusest rohkem kui 5 %.

4.4.   Päritolutõend: Põllumajandusettevõtted, tapamajad, tükeldamis-, fileerimis- ja pakendamisettevõtted peavad olema litsentsitud, pärast kontrolliasutuse eelnevat heakskiitmist tootjarühmalt loa saanud ning asuma eespool osutatud kindlaks määratud piirkonnas. Kogu tootmisprotsessi jooksul, alates tooraineid tootvast põllumajandusettevõttest kuni toote müügikohtadeni, kohaldatakse ranget kontrollisüsteemi, millega tagatakse toote täielik jälgitavus. Igale rümbale või lihatükile kinnitatakse nummerdatud sertifitseerimistähis, millega tagatakse toote täielik jälgitavus kuni põllumajandusettevõtteni. Sertifitseerimistähisele märgitud seerianumbri järgi on võimalik tõendada toote päritolu igas tootmisahela etapis.

4.5.   Tootmismeetod: Loomi kasvatatakse esivanemailt päritud traditsioonilisel tootmismeetodil, mis on kõnealuses piirkonnas tavaline ja mille kohta on antud teadmisi edasi põlvkonnalt põlvkonnale. Põllumajandusettevõtetel peab olema piisavalt maad, et toota loomadele sööta või võimaldada nende pidamist karjamaal või uiteväljal. Loomakasvatushoonetes peetakse loomi ainult talvel. Oktoobris ja novembris ajavad põllumajandustootjad oma loomad kastanisaludesse, et nad saaksid mahakukkunud kastaneid süüa. Loomasööt on vaheldusrikas ja sõltub aasta saagist. Kogu aasta jooksul söödetakse loomi teraviljaseguga (tavaliselt nisu, mais, rukis, kaer), millele on lisatud kõrvitsat, naerist, kartulit, suhkrupeeti, erinevaid puuvilju, suhkrumaisi, kapsast, kuivsööta, haljassööta ja kastaneid). Pärast sigade tapmist peab nende rümpasid 7 °C (+/- 1 °C) juures hoidma vähemalt 24 tundi, enne kui need järk-järgult kuni 2 °C jahutatakse. Enne tarbijale müümist ei ole rümpade külmutamine lubatud. Tapmise järgselt on liha pH-väärtuse tase 45 minuti pärast 5,95 ja 24 tunni pärast 5,56. Sõltumata tapavanusest on kaubanduses saada kahel eri viisil pakutavat liha:

märgistatud ja identifitseeritud rümpade või poolrümpadena, millel on võltsimis- ja kustumiskindel päritolu- ja sertifitseerimistähis;

terviktükkide või lõikudena, mis on tavalises või kontrollitud keskkonnas või vaakumkeskkonnas pakitud toiduainete säilitamiseks sobivasse materjali, nõuetekohaselt märgistatud ning võltsimis- ja kustumiskindla sertifitseerimistähisega.

Tapmine, rümba neljaks osaks tükeldamine, fileerimine ja pakendamine võib toimuda ainult tootmise geograafilise piirkonna nõuetekohaselt litsentseeritud töötlemisettevõtetes, kuna kõnealused sead on suuremad ja teistest seatõugudest erineva kerega; seepärast peavad tapamajade mitmed seadmed olema suuremate mõõtmetega ja olemas olema vahendid, mis võimaldavad searümpade tavapärase kuuma veega töötlemise asemel nende kõrvetamist. Searümba erilise kuju tõttu peavad seda neljaks osaks tükeldama ja fileerima oma ala asjatundjad, kes suudavad sellele anda parima kaubandusliku välimuse ja rümba sel viisil tükeldada, et liha on küll sellega läbipõimunud rasvavõrgustiku tõttu iseloomulikult marmorjas, kuid samas on sellel vähe pindmist rasvkudet. Toodetud koguste põhjal on võimalik järeldada, et niisugusel viisil searümba tükeldamisele spetsialiseerunud lihunikud töötavad vaid päritolupiirkonnas.

Searümba neljaks osaks tükeldamise ja fileerimise järel tuleb liha kohe pakkida, et vältida selle rääsumist või eelkõige suure rasvasisalduse tõttu tekkivat mis tahes muud keemilist muutust, või mikrobioloogilist muutust, mis tekib siis, kui liha ei ole kohe kaitstud ja nõuetekohaselt jahutatud, või selle pH normväärtuse taseme ületamist.

Sealiha “carne de porco transmontano ”füüsiliste ja organoleptiliste omaduste kvaliteedi tagamiseks kontrollivad spetsialistid seda (eelkõige toote värskust ja marmorjat lõikepinda) korrapäraselt enne lõpptarbija jaoks pakendamist; iga nõuetele mittevastav toode jääb kaubandusse saatmata.

4.6.   Seos: Mitmesugused loomakujulised skulptuurid ja haldusüksuste registrite dokumentides leitud viited sigadelt ja sealihatoodetelt tasutavate maksude kohta tõestavad, et seakasvatus on selles piirkonnas olnud tähtsal kohal juba väga pikka aega. Bísaro tõugu sigade tõuaretus on äärmiselt oluline mitte üksnes traditsiooniliste tootmissüsteemide, vaid ka väikeste pereettevõtete kujundatud majanduse säilitamiseks. Ekstensiivselt peetavad sead on eriti hästi kohanenud piirkonna maakeskkonna, karmi kliima ja kohaliku söödaga. Seakere välimik, rasvkoe hulk ja jaotus, liha maitse ja lõhn on otseselt tingitud loomade pidamistingimustest ja söödast, eelkõige kastanite manustamisest. Kokkuvõte: seos toote ja piirkonnale omase tõu vahel, valitsevad mullastiku- ja kliimaolud, loomade pidamismeetod ja piirkonnas toodetud loomasöödaga söötmine — kõik need aspektid kokku annavad kõnealuste loomade lihale tunnuslikud organoleptilised omadused.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimetus: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Aadress: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Nimetus:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Aadress:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Telefon:

(351) 278 261 410

Faks:

(351) 278 261 410

E-post:

tradição-qualidade@clix.pt

Tradição e Qualidade on tunnistatud vastavaks standardi 45011:2001 nõuetele.

4.8.   Märgistus: Sõltumata liha pakkumis- või pakendamisviisist peab igal lihatükil või rümbal olema lisaks üldiste õigusaktide kohasele kohustuslikule sõnastusele järgmine tekst: “Carne de Bísaro Transmontano — Denominação de Origem Protegida ”(kaitstud päritolunimetus) või “Carne de Porco Transmontano — Denominação de Origem Protegida ”(kaitstud päritolunimetus). Pakendatud lihal on ka ühenduse logo ja Vinhaisi piirkonna toodetele iseloomulik logo, mis on esitatud allpool. Märgistuse hulka kuulub ka sertifitseerimistähis, millel peab olema märgitud toote nimetus, asjakohased andmed, kontrolliasutus ja seerianumber.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/26

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

(2007/C 89/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9 ja artikli 17 lõikele 2

“OLIVES NOIRES DE NYONS”

EÜ NR: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

KPN ( X ) KGT ( )

Taotletav(ad) muudatus(ed)

Spetsifikaadi osa:

| | Toote nimetus |
| --- | --- |
| | Toote kirjeldus |
| X | Geograafiline piirkond |
| | Päritolutõend |
| | Tootmismeetod |
| | Seos piirkonnaga |
| | Märgistamine |
| X | Riiklikud nõuded |

Image

Toote nimetus

Image

Toote kirjeldus

X

Geograafiline piirkond

Image

Päritolutõend

Image

Tootmismeetod

Image

Seos piirkonnaga

Image

Märgistamine

X

Riiklikud nõuded

Muudatus(ed):

Geograafiline piirkond

Asendada sõnad “Tootmispiirkond hõlmab ühte osa Drôme'i ja Vaucluse'i departemangudest “sõnadega ”Tootmis- ja töötlemispiirkond hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi:

| — | Drôme'i departemangus:






  — | Nyons'i kantonis: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres. |
| --- | --- | --- |

—

Drôme'i departemangus:

—

Nyons'i kantonis: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres.

| — | Buis-les-Baronnies' kantonis: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran. |
| --- | --- |

—

Buis-les-Baronnies' kantonis: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran.

| — | Remuzat' kantonis: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix. |
| --- | --- |

—

Remuzat' kantonis: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix.

| — | Saint-Paul-Trois-Chāteaux' kantonis: Tulette. |
| --- | --- |

—

Saint-Paul-Trois-Chāteaux' kantonis: Tulette.

| — | Vaucluse'i departemangus:






  — | Malaucène'i kantonis: Brantes, Entrechaux, Malaucène (sektsioon AI). |
| --- | --- | --- |

—

Vaucluse'i departemangus:

—

Malaucène'i kantonis: Brantes, Entrechaux, Malaucène (sektsioon AI).

| — | Vaison-la-Romaine'i kantonis: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu. |
| --- | --- |

—

Vaison-la-Romaine'i kantonis: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu.

| — | Valréas' kantonis: Valréas, Visan. |
| --- | --- |

—

Valréas' kantonis: Valréas, Visan.

Muudatuse eesmärk on jätta päritolunimetuse jaoks määratletud geograafilisest piirkonnast välja kuus Drôme'i departemangu kommuuni (Bouchet, Montbrison-sur-Lez, Montbrun-les-bains, Reilhanette, Rochebrune ja Sainte-Jalle) ning kaks Vaucluse'i departemangu kommuuni (Saint-Léger-du-Ventoux ja Savoillan). Ettepanekut põhjendatakse põllumajandustavade puudumisega ning sellega, et geoloogilised, mullastiku- ja kliimatingimused ei ole päritolunimetusega oliivide tootmiseks sobivad.”

Riiklikud nõuded:

Asendada sõnad “10. jaanuari 1994. aasta dekreet“sõnadega ”Dekreet kontrollitud päritolunimetuse “Olives Noires de Nyons ”kohta”.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

“OLIVES NOIRES DE NYONS”

EÜ NR: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi vastutav asutus:

| Nimi: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Aadress: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Nimi:

Institut National des Appellations d'Origine

Aadress:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tel:

(33) 1 53 89 80 00

Faks:

(33) 01 42 25 57 97

E-post:

info@inao.gouv.fr

2.   Rühm:

| Nimi: | Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies |
| --- | --- |
| Aadress: | B.P. no 9 |
| F-26110 Nyons |

Nimi:

Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies

Aadress:

B.P. no 9

F-26110 Nyons

Tel:

(33) 04 75 26 95 00

Faks:

(33) 04 75 26 23 16

E-post:

syndicat.tanche@wanadoo.fr

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote tüüp:

Klass 1.6 — Puuviljad

4.   Spetsifikaat:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: “Olives Noires de Nyons”

4.2   Kirjeldus: Oliivid on erilist tumedat kastanpruuni tooni, mida kutsutakse “bure de moine ”(mungakuub), läbimõõduga vähemalt 14 mm ja õrnalt kortsulised.

5 % oliividest võivad olla vähemalt 13 mm läbimõõduga.

4.3   Geograafiline piirkond: Oliivide tootmis- ja töötlemispiirkond hõlmab järgmisi Drôme'i ja Vaucluse'i departemangu kommuune:

Drôme'i departemangus:

| — | Nyons'i kantonis: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres. |
| --- | --- |

—

Nyons'i kantonis: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres.

| — | Buis-les-Baronnies' kantonis: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran. |
| --- | --- |

—

Buis-les-Baronnies' kantonis: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran.

| — | Remuzat' kantonis: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix. |
| --- | --- |

—

Remuzat' kantonis: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix.

| — | Saint-Paul-Trois-Chāteaux' kantonis: Tulette. |
| --- | --- |

—

Saint-Paul-Trois-Chāteaux' kantonis: Tulette.

Vaucluse'i departemangus:

| — | Malaucène'i kantonis: Brantes, Entrechaux, Malaucène (sektsioon AI). |
| --- | --- |

—

Malaucène'i kantonis: Brantes, Entrechaux, Malaucène (sektsioon AI).

| — | Vaison-la-Romaine'i kantonis: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu. |
| --- | --- |

—

Vaison-la-Romaine'i kantonis: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu.

| — | Valréas' kantonis: Valréas, Visan. |
| --- | --- |

—

Valréas' kantonis: Valréas, Visan.

4.4   Päritolutõend: Kontrollitud päritolunimetuse “Olives Noires de Nyons ”all võib oliive müüa üksnes juhul, kui Institut national des appellations d'origine annab välja vastava tunnistuse. Tunnistus antakse välja kontrollitud päritolunimetusega oliivikasvatussaaduste tunnustamist käsitlevates siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustel.

Kõik tooraine tootmise ning oliivide töötlemisega seotud toimingud peavad toimuma määratletud geograafilisel alal.

Tooraine tootmise osas näeb kord ette järgmist:

maatükkide identifitseerimine, mille käigus koostatakse loetelu “Olives Noires de Nyons ”päritolunimetuse tootmiseks sobivatest maatükkidest, mis vastavad oliivisalude istutamise ja tootmistingimuste alastele nõuetele;

saagideklaratsioon, mille koostab igal aastal oliivikasvataja, kes deklareerib tootmispindala suuruse, kindlaksmääratud saagikuse alusel toodetud oliivikoguse, oliivide otstarbe (õlipressimisettevõte, tootmiskoht).

Töötlemise osas näeb kord ette järgmist:

tootmisdeklaratsioon, mille koostab tootmisettevõtja, kes deklareerib igal aastal töödeldud toote üldkoguse;

heakskiitmistunnistuse taotlemine; selle alusel saab kindlaks määrata toote ladustamise koha ning kõik nõutavat toodet sisaldavad mahutid.

Kord hõlmab iga oliivipartii analüüsi ja organoleptilist uuringut, mis võimaldab tagada toote kvaliteedi ja tüübikohasuse.

Lisaks peab iga heakskiitmistunnistuse saanud ettevõtja koostama igal aastal varude deklaratsiooni.

4.5   Tootmismeetod: Oliivid kuuluvad sorti “Tanche ”ning neid kasvatatakse oliivikasvatuseks sobivatel maatükkidel. Oliivid koristatakse puudelt novembris ja detsembris, seejärel sorteeritakse ning kõige väiksemad suunatakse õlitootmisesse. Oliivide leotamine mõrususe vähendamiseks toimub traditsiooniliste meetodite kohaselt vastaval geograafilisel alal asuvates konservitehastes.

4.6   Seos:

| — | Oliivikasvatusel on selles piirkonnas pikaajalised traditsioonid ning eriti intensiivne oli see kuni 20. sajandi alguseni. Peamiselt seemneõlide konkurentsist tingitud allakäigu tõttu muutus see täiendavaks tootmiseks. Selleks et vältida tootmise kadumist pärast 1956. aasta talve suuri külmasid, koondusid tootjad oliivitootmise säilitamiseks. Valence'i kohtu 1968. aasta otsusega tunnustati Olive Noire de Nyons'i kontrollitud päritolunimetusena. |
| --- | --- |

—

Oliivikasvatusel on selles piirkonnas pikaajalised traditsioonid ning eriti intensiivne oli see kuni 20. sajandi alguseni. Peamiselt seemneõlide konkurentsist tingitud allakäigu tõttu muutus see täiendavaks tootmiseks. Selleks et vältida tootmise kadumist pärast 1956. aasta talve suuri külmasid, koondusid tootjad oliivitootmise säilitamiseks. Valence'i kohtu 1968. aasta otsusega tunnustati Olive Noire de Nyons'i kontrollitud päritolunimetusena.

| — | “Tanche ”on selle piirkonna tüüpiline oliivisort, mis on eriliselt hästi kohanenud sealse vaheldusrikka kliimaga. Tootjate oskusteave ja püsivus on võimaldanud seda traditsioonilist tegevust säilitada. |
| --- | --- |

—

“Tanche ”on selle piirkonna tüüpiline oliivisort, mis on eriliselt hästi kohanenud sealse vaheldusrikka kliimaga. Tootjate oskusteave ja püsivus on võimaldanud seda traditsioonilist tegevust säilitada.

4.7   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Aadress: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Nimi:

Institut National des Appellations d'Origine

Aadress:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tel.:

(33) 01 53 89 80 00

Faks:

(33) 01 42 25 57 97

E-post:

info@inao.gouv.fr

| Nimi: | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| Aadress: | 59, Bd V. Auriol |
| F-75703 Paris Cedex 13 |

Nimi:

D.G.C.C.R.F.

Aadress:

59, Bd V. Auriol

F-75703 Paris Cedex 13

Tel:

(33) 01 44 97 29 60

Faks:

(33) 01 44 97 30 37

E-post:

C3@dgccrf.finances.gouv.fr

4.8   Märgistus: Lisaks toidu märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele elementidele esitatakse kontrollitud päritolunimetust “Olives Noires de Nyons ”kandvate oliivide märgistusel järgmised andmed:

nimetus “Olives noires de Nyons”;

tähis “appellation d'origine controlée ”või “AOC”. Kui etiketil esitatakse ettevõtja nimi või kaubamärk aadressist eraldi, esitatakse päritolunimetuse kohanimi sõnade “appellation ”ja “controlée ”vahel.

Need tähised paigutatakse etiketi samale vaateväljale.

Teave peab olema esitatud nähtavate, selgesti loetavate ja kustumatute tähtedega, mis on piisavalt suured, et teave eristuks selgesti etiketist, millele see on trükitud, ning etiketi muust tekstist või pildist.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/30

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2007/C 89/09)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 379/05 ja N 211/06 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Kõik piirkonnad (N 379/05) ja Andaluusia (N 211/06) |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Kiireloomulised meetmed, et hüvitada põllumajandussektorile põua ja muude ebasoodsate ilmastikutingimuste tekitatud kahjud |
| Õiguslik alus | “Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas”, y “Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan” |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada 2005. aasta põuast tingitud tootmiskadu |
| Abi vorm | Maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendused, soodsad krediidiliinid, vabastus veetarbimisega seotud maksust 2005. aasta eelarveaastaks |
| Eelarve | Abi nr: N 379/05: 750 miljonit EUR (68,8 miljonit EUR toetusekvivalendina). Abi nr: N 211/06: 15 miljonit EUR |
| Osatähtsus | Kuni 100 % tekkinud kahjudest |
| Kestus | Vastavalt laenu tähtajale |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel 1 |
| E-28014 Madrid |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.3.2007

Abi nr

N 379/05 ja N 211/06

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Kõik piirkonnad (N 379/05) ja Andaluusia (N 211/06)

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Kiireloomulised meetmed, et hüvitada põllumajandussektorile põua ja muude ebasoodsate ilmastikutingimuste tekitatud kahjud

Õiguslik alus

“Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas”, y “Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan”

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada 2005. aasta põuast tingitud tootmiskadu

Abi vorm

Maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendused, soodsad krediidiliinid, vabastus veetarbimisega seotud maksust 2005. aasta eelarveaastaks

Eelarve

Abi nr: N 379/05: 750 miljonit EUR (68,8 miljonit EUR toetusekvivalendina). Abi nr: N 211/06: 15 miljonit EUR

Osatähtsus

Kuni 100 % tekkinud kahjudest

Kestus

Vastavalt laenu tähtajale

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel 1

E-28014 Madrid

| Consejería de Agricultura y Pesca |
| --- |
| Junta de Andalucía |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 71/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Emilia-Romagna |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina). |
| Õiguslik alus | Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.
  Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Investeeringud põllumajandusettevõtetesse, loomahaigused |
| Abi liik | Toetused |
| Eelarve | 580 036,87 EUR |
| Osatähtsus | Muutuvad summad või protsendimäär 40 kuni 60 |
| Programmi kestus | Kuni 2011. aasta lõpuni |
| Majandusvaldkonnad | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Regione Emilia-Romagna |
| Direzione generale Agricoltura |
| Servizio Produzioni animali |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.3.2007

Abi nr

N 71/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Emilia-Romagna

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina).

Õiguslik alus

Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.

Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Investeeringud põllumajandusettevõtetesse, loomahaigused

Abi liik

Toetused

Eelarve

580 036,87 EUR

Osatähtsus

Muutuvad summad või protsendimäär 40 kuni 60

Programmi kestus

Kuni 2011. aasta lõpuni

Majandusvaldkonnad

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Regione Emilia-Romagna

Direzione generale Agricoltura

Servizio Produzioni animali

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 5.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 161/06 |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | “Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai” |
| Õiguslik alus | — | Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

5.3.2007

Abi nr

N 161/06

Liikmesriik

Läti

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

“Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai”

Õiguslik alus

—

Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.)

| — | Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 “Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība” |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 “Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība”

| — | Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 “Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi” |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 “Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi”

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Võitlus kartuli ringmädaniku vastu ja selle likvideerimine

Abi vorm

Toetus taimehaigustega võitlemiseks

Eelarve

Kogueelarve: 2 529 000 LVL

Abi osatähtsus

50 %-100 %

Kestus

2008. aasta lõpuni

Majandusharud

Põllumajandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981, Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981, Rīga

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 164/06 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario |
| Õiguslik alus | Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.
  Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias. |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Tehnilise abi ja tootetutvustuse arendamine tootmisharudevaheliste organisatsioonide poolt |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | 2 500 000 EUR aastal 2007 |
| Osatähtsus | Muutuv |
| Kestus | 2007-2013 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Secretario General de Agricultura y Alimentación |
| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.3.2007

Abi nr

N 164/06

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario

Õiguslik alus

Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Tehnilise abi ja tootetutvustuse arendamine tootmisharudevaheliste organisatsioonide poolt

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

2 500 000 EUR aastal 2007

Osatähtsus

Muutuv

Kestus

2007-2013

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Secretario General de Agricultura y Alimentación

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Lisateave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 260/06 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Cantabria |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Toetus põuast tingitud põllumajanduskahjude hüvitamiseks Cantabria piirkonnas aastal 2005 |
| Õiguslik alus | Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Toetus põllumajandustootjatele ebasoodsate ilmastikutingimuste tekitatud kahju hüvitamiseks |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | 9 507 872 EUR |
| Osatähtsus | Muutuv |
| Kestus | Üks aasta |
| Majandusvaldkonnad | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria |
| C/ Gutiérrez Solana, s/n. |
| E-39011 Santander (Cantabria) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.3.2007

Abi nr

N 260/06

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Cantabria

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Toetus põuast tingitud põllumajanduskahjude hüvitamiseks Cantabria piirkonnas aastal 2005

Õiguslik alus

Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Toetus põllumajandustootjatele ebasoodsate ilmastikutingimuste tekitatud kahju hüvitamiseks

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

9 507 872 EUR

Osatähtsus

Muutuv

Kestus

Üks aasta

Majandusvaldkonnad

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria

C/ Gutiérrez Solana, s/n.

E-39011 Santander (Cantabria)

Lisateave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 5.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 313/06 |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | Královéhradecký piirkond |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Õiguslik alus | Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5
  Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi metsandussektoris |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Kokku: 155 000 000 CZK (ligikaudu 5 721 390 EUR) |
| Osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Majandussektorid | Põllumajandus (metsandus) |
| Abiandva asutuse nimetus ja aadress | Královéhradecký kraj |
| Česká republika |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

5.3.2007

Abi nr

N 313/06

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

Královéhradecký piirkond

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Õiguslik alus

Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5

Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi metsandussektoris

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Kokku: 155 000 000 CZK (ligikaudu 5 721 390 EUR)

Osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

1.1.2007-31.12.2013

Majandussektorid

Põllumajandus (metsandus)

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Královéhradecký kraj

Česká republika

Muu informatsioon

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 436/06 |
| Liikmesriik | Leedu |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui |
| Õiguslik alus | Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)
  Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786) |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Soodustada keskkonnasäästlikumate kütuste kasutamist |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Kogueelarve: 118 290 000 LTL |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | Kuus aastat pärast komisjoni heakskiitu |
| Majandusharud | Põllumajandussektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija, |
| Gedimino pr. 19, |
| LT-01103 Vilnius |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.3.2007

Abi nr

N 436/06

Liikmesriik

Leedu

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui

Õiguslik alus

Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)

Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786)

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Soodustada keskkonnasäästlikumate kütuste kasutamist

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Kogueelarve: 118 290 000 LTL

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

Kuus aastat pärast komisjoni heakskiitu

Majandusharud

Põllumajandussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija,

Gedimino pr. 19,

LT-01103 Vilnius

Muu informatsioon

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 36/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores |
| Õiguslik alus | Proyecto de Real Decreto |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Tõsta põllumajandustehnika taset |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | 8 000 000 EUR aastas |
| Osatähtsus | Muutuv |
| Kestus | Kuni 2009. aasta lõpuni |
| Majandusvaldkonnad | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.3.2007

Abi nr

N 36/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores

Õiguslik alus

Proyecto de Real Decreto

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Tõsta põllumajandustehnika taset

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

8 000 000 EUR aastas

Osatähtsus

Muutuv

Kestus

Kuni 2009. aasta lõpuni

Majandusvaldkonnad

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Lisateave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 53/07 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Friuli Venezia Giulia |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone) |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Halvad ilmastikutingimused |
| Abi liik | Toetused |
| Eelarve | Vaata abikava NN 54/A/04 |
| Osatähtsus | Kuni 100 % |
| Programmi kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Majandusvaldkonnad | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | — |
| Lisateave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.3.2007

Abi nr

N 53/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Friuli Venezia Giulia

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone)

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Halvad ilmastikutingimused

Abi liik

Toetused

Eelarve

Vaata abikava NN 54/A/04

Osatähtsus

Kuni 100 %

Programmi kestus

Kuni maksete lõpuni

Majandusvaldkonnad

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

—

Lisateave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 54/07 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Friuli Venezia Giulia |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006) |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada põllumajandusstruktuuridele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04) |
| Osatähtsus | Kuni 80 % |
| Programmi kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Majandusvaldkonnad | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.3.2007

Abi nr

N 54/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Friuli Venezia Giulia

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006)

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada põllumajandusstruktuuridele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04)

Osatähtsus

Kuni 80 %

Programmi kestus

Kuni maksete lõpuni

Majandusvaldkonnad

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Muu teave

Komisjoni heakskiidetud kava kohaldamismeede vastavalt riigiabile NN 54/A/04 (komisjoni 7. juuni 2005. aasta kiri K(2005)1622 (lõplik))

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/37

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 89/10)

22. veebruaril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4566 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4566 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/38

---

Euro vahetuskurss (1)

23. aprill 2007

(2007/C 89/11)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3557 |
| JPY | Jaapani jeen | 160,91 |
| DKK | Taani kroon | 7,4521 |
| GBP | Inglise nael | 0,67800 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1979 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6423 |
| ISK | Islandi kroon | 87,58 |
| NOK | Norra kroon | 8,1070 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5817 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,026 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 245,13 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7016 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,7798 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3382 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,533 |
| TRY | Türgi liir | 1,8205 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6277 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5225 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,5946 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8210 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0514 |
| KRW | Korea won | 1 255,58 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5538 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,4722 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4000 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 322,64 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6392 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,464 |
| RUB | Vene rubla | 34,9550 |
| THB | Tai baht | 43,983 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3557

JPY

Jaapani jeen

160,91

DKK

Taani kroon

7,4521

GBP

Inglise nael

0,67800

SEK

Rootsi kroon

9,1979

CHF

Šveitsi frank

1,6423

ISK

Islandi kroon

87,58

NOK

Norra kroon

8,1070

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5817

CZK

Tšehhi kroon

28,026

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

245,13

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7016

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,7798

RON

Rumeenia leu

3,3382

SKK

Slovakkia kroon

33,533

TRY

Türgi liir

1,8205

AUD

Austraalia dollar

1,6277

CAD

Kanada dollar

1,5225

HKD

Hong Kongi dollar

10,5946

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8210

SGD

Singapuri dollar

2,0514

KRW

Korea won

1 255,58

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5538

CNY

Hiina jüaan

10,4722

HRK

Horvaatia kuna

7,4000

IDR

Indoneesia ruupia

12 322,64

MYR

Malaisia ringit

4,6392

PHP

Filipiini peeso

64,464

RUB

Vene rubla

34,9550

THB

Tai baht

43,983

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/39

---

TUBAKAKASVATUSLEPINGUID REGISTREERIVAD PÄDEVAD ASUTUSED

(2007/C 89/12)

Käesolev avaldus on kooskõlas komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1973/04 artikliga 171co, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1782/03 kohaldamiseks üksikasjalikud eeskirjad seoses tubaka toetuskavaga.

BULGAARIA

| 1. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Balgariya 14, ofis 504 |
| Smolyan District |
| BG-4700 Smolyan |

1.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Balgariya 14, ofis 504

Smolyan District

BG-4700 Smolyan

| 2. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| Razgrad District |
| BG-7400 Isperih |

2.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

Razgrad District

BG-7400 Isperih

| 3. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Petar Beron 2 |
| Burgas District |
| BG-8500 Aytos |

3.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Petar Beron 2

Burgas District

BG-8500 Aytos

| 4. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2 |
| Haskovo District |
| BG-6300 Haskovo |

4.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2

Haskovo District

BG-6300 Haskovo

| 5. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Hristo Botev 15 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2900 Gotse Delchev |

5.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Hristo Botev 15

Blagoevgrad District

BG-2900 Gotse Delchev

| 6. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Dr G. M. Dimitrov 28 |
| Plovdiv District |
| BG-4000 Plovdiv |

6.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Dr G. M. Dimitrov 28

Plovdiv District

BG-4000 Plovdiv

| 7. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Boris III 24 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2850 Petrich |

7.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Boris III 24

Blagoevgrad District

BG-2850 Petrich

| 8. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Minyorska 1 |
| Kardzhali District |
| BG-6600 Kardzhali |

8.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Minyorska 1

Kardzhali District

BG-6600 Kardzhali

SAKSAMAA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

AUSTRIA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

BELGIA

| 1. | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |
| Administratie Landbouwproductiebeheer |
| Dienst Akkerbouw |
| WTC III — 14de verdieping |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| B-1000 Brussel |

1.

Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap

Administratie Landbouwproductiebeheer

Dienst Akkerbouw

WTC III — 14de verdieping

Simon Bolivarlaan 30

B-1000 Brussel

| 2. | Ministère de la Région Wallonne |
| --- | --- |
| Direction Générale de l'Agriculture |
| Division des aides à l'agriculture |
| Direction du secteur végétal |
| Chaussée de Louvain, 14 |
| B-5000 Namur |

2.

Ministère de la Région Wallonne

Direction Générale de l'Agriculture

Division des aides à l'agriculture

Direction du secteur végétal

Chaussée de Louvain, 14

B-5000 Namur

HISPAANIA

| 1. | Junta de Andalucía |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Pesca |
| Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA) |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

1.

Junta de Andalucía

Consejería de Agricultura y Pesca

Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA)

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

| 2. | Junta de Castilla — La Mancha |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Producción Agropecuaria |
| C/ Pintor Matías Moreno, 4 |
| E-45002 Toledo |

2.

Junta de Castilla — La Mancha

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Producción Agropecuaria

C/ Pintor Matías Moreno, 4

E-45002 Toledo

| 3. | Junta de Castilla y León |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

3.

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| 4. | Junta de Extremadura |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal, s/n |
| E-68800 Mérida (Badajoz) |

4.

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal, s/n

E-68800 Mérida (Badajoz)

| 5. | Diputación Foral de Navarra |
| --- | --- |
| Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación |
| Dirección General de Agricultura y Ganadería |
| C/ Tudela, 20 |
| E-31002 Pamplona |

5.

Diputación Foral de Navarra

Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación

Dirección General de Agricultura y Ganadería

C/ Tudela, 20

E-31002 Pamplona

PRANTSUSMAA

| ONIFLHOR |
| --- |
| 164, rue de Javel |
| F-75739 Paris Cedex 15 |
| Tél. (33-1) 44 25 36 77 |
| Fax (33-1) 44 54 31 69 |

ONIFLHOR

164, rue de Javel

F-75739 Paris Cedex 15

Tél. (33-1) 44 25 36 77

Fax (33-1) 44 54 31 69

ITAALIA

| AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |

AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo, 67 C |
| I-35131 Padova |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo, 67 C

I-35131 Padova

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato, 42/1 |
| I-50127 Firenze |

ARTEA

Via San Donato, 42/1

I-50127 Firenze

POOLA

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel. (48-22) 661-72-72 |
| Fax (48-22) 628-93-53 |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel. (48-22) 661-72-72

Fax (48-22) 628-93-53

PORTUGAL

| IFADAP/INGA |
| --- |
| Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/ |
| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola |
| Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G |
| P-1600 Lisboa |
| Tel. (351-21) 751 85 00 |
| Fax (351-21) 751 86 11/2 |

IFADAP/INGA

Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola

Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G

P-1600 Lisboa

Tel. (351-21) 751 85 00

Fax (351-21) 751 86 11/2

SLOVAKKIA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/42

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 89/13)

| 1. | 17. aprillil 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Bridgestone Americas Holding Inc (“Bridgestone”) omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ameerika Ühendriikide ettevõtja Bandag Incorporated (“Bandag”) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

17. aprillil 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Bridgestone Americas Holding Inc (“Bridgestone”) omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ameerika Ühendriikide ettevõtja Bandag Incorporated (“Bandag”) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bridgestone: mootorsõidukite rehvide tootmine ja müük, rehviteeninduskeskused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bridgestone: mootorsõidukite rehvide tootmine ja müük, rehviteeninduskeskused;

| — | Bandag: mootorsõidukite rehvide protekteerimismaterjalide ja -seadmete tootmine, rehvide protekteerimine ja teenindamine |
| --- | --- |

—

Bandag: mootorsõidukite rehvide protekteerimismaterjalide ja -seadmete tootmine, rehvide protekteerimine ja teenindamine

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 24.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/43

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 89/14)

| 1. | 17. aprillil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja The Apollo Group (edaspidi “Apollo”, USA) omandab aktsiate ostu teel kontrolli kogu ettevõtja Claire's Stores, Inc (edaspidi “Claire's”, USA), üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

17. aprillil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja The Apollo Group (edaspidi “Apollo”, USA) omandab aktsiate ostu teel kontrolli kogu ettevõtja Claire's Stores, Inc (edaspidi “Claire's”, USA), üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Apollo: portfelliinvesteeringud; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Apollo: portfelliinvesteeringud;

| — | Claire's: moeehete, moeaksessuaaride ja kosmeetika jaemüük peamiselt USAs. |
| --- | --- |

—

Claire's: moeehete, moeaksessuaaride ja kosmeetika jaemüük peamiselt USAs.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---