# Jurnalul Oficial C 72/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 72 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5029 martie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 72

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5029 martie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări, orientări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2007/C 072/01 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Slovaciei pentru perioada 2006-2009 | 1 |
| 2007/C 072/02 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2006-2010 | 5 |
| 2007/C 072/03 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Maltei pentru perioada 2006-2009 | 9 |
| 2007/C 072/04 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2006-2009 | 13 |
| 2007/C 072/05 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2006-2009 | 17 |
| 2007/C 072/06 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2006/2007-2011/2012 | 20 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări, orientări și avize

AVIZE

Consiliu

2007/C 072/01

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Slovaciei pentru perioada 2006-2009

1

2007/C 072/02

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2006-2010

5

2007/C 072/03

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Maltei pentru perioada 2006-2009

9

2007/C 072/04

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2006-2009

13

2007/C 072/05

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2006-2009

17

2007/C 072/06

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2006/2007-2011/2012

20

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2007/C 072/07 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 072/08 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/09 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/10 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/11 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/12 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 072/13 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  ) | 29 |
| | Europol |
| 2007/C 072/14 | Decizia Consiliului de administrație al Europol din 20 martie 2007 privind mecanismele de control pentru recuperarea informațiilor din sistemele computerizate | 30 |
| 2007/C 072/15 | Decizia Consiliului de administrație al Europol din 20 martie 2007 de stabilire a normelor care reglementează înțelegerile în scopul asocierii experților terților la activitățile grupurilor de analiză | 32 |
| 2007/C 072/16 | Decizia Consiliului director al Europol din 20 martie 2007 de stabilire a regulilor de guvernare a dispozițiilor care reglementează normele de aplicare la nivel administrativ pentru participarea ofițerilor Europol în cadrul echipelor de investigare comune | 35 |
| 2007/C 072/17 | Norme de acces la documentele Europol-ului | 37 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2007/C 072/07

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

24

2007/C 072/08

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/09

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/10

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/11

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/12

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  )

1

29

2007/C 072/13

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  )

1

29

Europol

2007/C 072/14

Decizia Consiliului de administrație al Europol din 20 martie 2007 privind mecanismele de control pentru recuperarea informațiilor din sistemele computerizate

30

2007/C 072/15

Decizia Consiliului de administrație al Europol din 20 martie 2007 de stabilire a normelor care reglementează înțelegerile în scopul asocierii experților terților la activitățile grupurilor de analiză

32

2007/C 072/16

Decizia Consiliului director al Europol din 20 martie 2007 de stabilire a regulilor de guvernare a dispozițiilor care reglementează normele de aplicare la nivel administrativ pentru participarea ofițerilor Europol în cadrul echipelor de investigare comune

35

2007/C 072/17

Norme de acces la documentele Europol-ului

37

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2007/C 072/18 | Rata de schimb a monedei euro | 41 |
| 2007/C 072/19 | Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări emis în cadrul celei de-a 144-a reuniuni din 25 octombrie 2006 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez — Raportor: Suedia | 42 |
| 2007/C 072/20 | Raportul final al consilierului audiator în cazul COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia Comisiei (2001/462/EC, ECSC) din 23 mai 2001 privind termenii de referință pentru consilierii audiatori în anumite proceduri de concurență) | 45 |
| 2007/C 072/21 | Aviz al ComitetuluI consultativ în materie de concentrări emis în cadrul celei de-a 139-a reuniuni din 7 aprilie 2006 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring — Raportor: Luxemburg | 46 |
| 2007/C 072/22 | Raportul final al consilierului audiator în cazul COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia Comisiei (2001/462/CE, CECO) din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței
  ) | 47 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2007/C 072/18

Rata de schimb a monedei euro

41

2007/C 072/19

Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări emis în cadrul celei de-a 144-a reuniuni din 25 octombrie 2006 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez — Raportor: Suedia

42

2007/C 072/20

Raportul final al consilierului audiator în cazul COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia Comisiei (2001/462/EC, ECSC) din 23 mai 2001 privind termenii de referință pentru consilierii audiatori în anumite proceduri de concurență)

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia Comisiei (2001/462/EC, ECSC) din 23 mai 2001 privind termenii de referință pentru consilierii audiatori în anumite proceduri de concurență)

45

2007/C 072/21

Aviz al ComitetuluI consultativ în materie de concentrări emis în cadrul celei de-a 139-a reuniuni din 7 aprilie 2006 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring — Raportor: Luxemburg

46

2007/C 072/22

Raportul final al consilierului audiator în cazul COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia Comisiei (2001/462/CE, CECO) din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței
  )

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia Comisiei (2001/462/CE, CECO) din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței

)

47

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI JURISDICȚIONALE |
| | Curtea de Justiție a AELS |
| 2007/C 072/23 | Acțiune introdusă la 15 noiembrie 2006 de către Autoritatea de supraveghere a AELS împotriva Principatului Liechtenstein (Cauza E-5/06) | 48 |
| 2007/C 072/24 | Acțiune introdusă la 18 decembrie 2006 de către Autoritatea de supraveghere a AELS împotriva Principatului Liechtenstein (Cauza E-6/06) | 49 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2007/C 072/25 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  ) | 50 |
| 2007/C 072/26 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. COMP/M.4590 — REWE/Delvita) (
  1
  ) | 51 |
| 2007/C 072/27 | Ajutoare de Stat — Portugalia — Ajutoare de Stat C 55/06 (ex N 42/05) — Subvenționarea dobânzilor pentru împrumuturile acordate întreprinderilor din sectorul pescuitului — Invitație pentru prezentarea observațiilor în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  ) | 52 |
| 2007/C 072/28 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. COMP/M.4624 — EQT/Scandic) (
  1
  ) | 58 |
| 2007/C 072/29 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. COMP/M.4608 — Siemens/UGS) (
  1
  ) | 59 |

V   Anunțuri

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Curtea de Justiție a AELS

2007/C 072/23

Acțiune introdusă la 15 noiembrie 2006 de către Autoritatea de supraveghere a AELS împotriva Principatului Liechtenstein (Cauza E-5/06)

48

2007/C 072/24

Acțiune introdusă la 18 decembrie 2006 de către Autoritatea de supraveghere a AELS împotriva Principatului Liechtenstein (Cauza E-6/06)

49

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2007/C 072/25

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  )

1

50

2007/C 072/26

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. COMP/M.4590 — REWE/Delvita) (
  1
  )

1

51

2007/C 072/27

Ajutoare de Stat — Portugalia — Ajutoare de Stat C 55/06 (ex N 42/05) — Subvenționarea dobânzilor pentru împrumuturile acordate întreprinderilor din sectorul pescuitului — Invitație pentru prezentarea observațiilor în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  )

1

52

2007/C 072/28

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. COMP/M.4624 — EQT/Scandic) (
  1
  )

1

58

2007/C 072/29

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. COMP/M.4608 — Siemens/UGS) (
  1
  )

1

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări, orientări și avize

AVIZE

Consiliu

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de convergență actualizat al Slovaciei pentru perioada 2006-2009

(2007/C 72/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Slovaciei pentru perioada 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Slovaciei pentru perioada 2006-2009.

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o ameliorare a nivelului de creștere a PIB-ului în termeni reali de la 6,6 % în 2006 la 7,1 % în 2007, urmată de o diminuare până la 5,5 % în 2008, respectiv 5,1 % în 2009. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, acest scenariu pare a fi bazat pe ipoteze de creștere prudente pentru anul 2006 și pe ipoteze de creștere plauzibile pentru restul perioadei programului. Previziunile programului referitoare la inflație se prezintă, de asemenea, ca fiind realiste. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o ameliorare a nivelului de creștere a PIB-ului în termeni reali de la 6,6 % în 2006 la 7,1 % în 2007, urmată de o diminuare până la 5,5 % în 2008, respectiv 5,1 % în 2009. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, acest scenariu pare a fi bazat pe ipoteze de creștere prudente pentru anul 2006 și pe ipoteze de creștere plauzibile pentru restul perioadei programului. Previziunile programului referitoare la inflație se prezintă, de asemenea, ca fiind realiste.

| (3) | Pentru 2006, excedentul bugetar al administrației publice este estimat la 3,4 % din PIB în conformitate cu previziunile din toamna anului 2006 ale serviciilor Comisiei, în comparație cu nivelul de 4,2 % din PIB prevăzut de precedenta actualizare a programului de convergență. Randamentul mai mare se datorează unui PIB mult mai puternic, unei creșteri a ocupării forței de muncă, precum și unui nivel mai scăzut față de estimări al cheltuielilor cu dobânzile și al costurilor de reformă a sistemului de pensii. Cu toate acestea, o parte din veniturile suplimentare datorate creșterii surprinzătoare au fost mai degrabă cheltuite decât alocate pentru a accelera reducerea deficitului. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, excedentul bugetar al administrației publice este estimat la 3,4 % din PIB în conformitate cu previziunile din toamna anului 2006 ale serviciilor Comisiei, în comparație cu nivelul de 4,2 % din PIB prevăzut de precedenta actualizare a programului de convergență. Randamentul mai mare se datorează unui PIB mult mai puternic, unei creșteri a ocupării forței de muncă, precum și unui nivel mai scăzut față de estimări al cheltuielilor cu dobânzile și al costurilor de reformă a sistemului de pensii. Cu toate acestea, o parte din veniturile suplimentare datorate creșterii surprinzătoare au fost mai degrabă cheltuite decât alocate pentru a accelera reducerea deficitului.

| (4) | La fel ca în actualizarea precedentă, scopul principal al strategiei bugetare pe termen mediu din cadrul noului program este asigurarea viabilității pe termen lung a finanțelor publice, în 2010, în special prin îndeplinirea obiectivului pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară a unui sold structural (adică soldul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare) de -0,9 % din PIB. În conformitate cu programul, deficitul principal ar trebui să descrească treptat de la 3,7 % din PIB în 2006 la 1,9 % din PIB în 2009, iar deficitul primar de la 1,9 % din PIB în 2006 la 0,2 % din PIB în 2009. Consolidarea fiscală prevăzută se bazează pe restricționarea atât a cheltuielilor curente, cât și a celor de capital (scăderea ponderii cheltuielilor cu aproape 3

  puncte procentuale din PIB), restricționare care nu este integral contrabalansată de scăderea ponderii veniturilor (1

  puncte procentuale). În comparație cu actualizarea precedentă, noul program confirmă încadrarea proiectată într-un scenariu macroeconomic mai favorabil. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

| (5) | Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord de la aproximativ -3,5 % din PIB în 2006 la aproximativ -2,5 % din PIB în 2009. La fel ca în actualizarea precedentă, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui nivel al deficitului structural aflat puțin sub 1 % din PIB, pe care programul nu își propune să îl îndeplinească pe perioada de programare, ci până în 2010. Deoarece OTM-ul este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de aproape 2 % din PIB), îndeplinirea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță față de apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și MCS II în Pactul de stabilitate și creștere și în codul de conduită, reflectând în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord de la aproximativ -3,5 % din PIB în 2006 la aproximativ -2,5 % din PIB în 2009. La fel ca în actualizarea precedentă, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui nivel al deficitului structural aflat puțin sub 1 % din PIB, pe care programul nu își propune să îl îndeplinească pe perioada de programare, ci până în 2010. Deoarece OTM-ul este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de aproape 2 % din PIB), îndeplinirea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță față de apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și MCS II în Pactul de stabilitate și creștere și în codul de conduită, reflectând în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung.

| (6) | Riscurile care ar putea afecta proiecțiile bugetare se prezintă ca fiind limitate. Riscurile care privesc scenariul macroeconomic sunt, în mare parte, neutre, în timp ce previziunile fiscale par a se baza, în ansamblu, pe ipoteze prudente. Consolidarea fiscală prevăzută în program se sprijină în mod substanțial pe restricționarea cheltuielilor, însă programul nu furnizează informații suficiente privind măsurile de susținere în acest sens (după 2007); în plus, nu s-a impus o schemă obligatorie asupra cheltuielilor pe termen mediu. Pe de altă parte, Slovacia și-a creat un istoric favorabil al realizărilor în anii recenți, deși atingerea obiectivelor bugetare a fost facilitată de o creștere mai mare și de o absorbție a fondurilor UE mai scăzută decât cele estimate. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile care ar putea afecta proiecțiile bugetare se prezintă ca fiind limitate. Riscurile care privesc scenariul macroeconomic sunt, în mare parte, neutre, în timp ce previziunile fiscale par a se baza, în ansamblu, pe ipoteze prudente. Consolidarea fiscală prevăzută în program se sprijină în mod substanțial pe restricționarea cheltuielilor, însă programul nu furnizează informații suficiente privind măsurile de susținere în acest sens (după 2007); în plus, nu s-a impus o schemă obligatorie asupra cheltuielilor pe termen mediu. Pe de altă parte, Slovacia și-a creat un istoric favorabil al realizărilor în anii recenți, deși atingerea obiectivelor bugetare a fost facilitată de o creștere mai mare și de o absorbție a fondurilor UE mai scăzută decât cele estimate.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a se încadra, în mare parte, în liniile corecției deficitului excesiv până în 2007, astfel cum a fost recomandată de Consiliu. Cu toate acestea, ar trebui consolidată strategia de ajustare în termeni structurali pe perioada de corectare, date fiind revizuirea în sens ascendent a perspectivelor de creștere și conjunctura economică favorabilă. În anii următori, orientarea bugetară a programului nu pare să asigure o marjă de siguranță suficientă pentru a evita depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale. Mai mult, aceasta s-ar putea dovedi insuficientă pentru a asigura atingerea OTM în 2010, astfel cum se prevede în program. În anii care urmează corectării deficitului excesiv, ritmul de ajustare care ar determina îndeplinirea OTM-ului stabilit de program ar trebui consolidat pentru a se încadra în liniile Pactului de stabilitate și creștere, în care se stipulează că, pentru statele membre din zona euro și MCS II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea trebuie să aibă valori mai ridicate în conjuncturi economice favorabile. În special, se estimează o îmbunătățire a soldului structural de numai aproximativ

  % din PIB între anii 2007 și 2009, perioadă pentru care se preconizează o conjunctură economică favorabilă. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Conform estimărilor, datoria publică brută a atins 33,1 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută de tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei cu 3,4 puncte procentuale pe perioada de programare. |
| --- | --- |

(8)

Conform estimărilor, datoria publică brută a atins 33,1 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută de tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei cu 3,4 puncte procentuale pe perioada de programare.

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Slovacia este mai scăzut decât media din UE, cheltuielile cu pensiile fiind influențate de reforma recentă a sistemului de pensii, care reflectă o creștere limitată comparativ cu multe alte țări. Poziția bugetară inițială constituie un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. De aceea, consolidarea finanțelor publice ar contribui la reducerea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, Slovacia pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Slovacia este mai scăzut decât media din UE, cheltuielile cu pensiile fiind influențate de reforma recentă a sistemului de pensii, care reflectă o creștere limitată comparativ cu multe alte țări. Poziția bugetară inițială constituie un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. De aceea, consolidarea finanțelor publice ar contribui la reducerea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, Slovacia pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de convergență nu conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Acesta furnizează totuși informații privind costurile sau economiile bugetare directe asociate principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare par să ia în considerare implicațiile acțiunilor subliniate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice menționate în programul de convergență se prezintă ca nefiind în deplină conformitate cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, cheltuielile prioritare enumerate în program sunt, cu excepția educației, diferite de provocările majore identificate în programul național de reformă. În plus, sprijinul semnificativ pentru educație indicat în programul național de reformă nu reiese în mod evident din bugetul pentru 2007 sau din programul de convergență. |
| --- | --- |

(10)

Programul de convergență nu conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Acesta furnizează totuși informații privind costurile sau economiile bugetare directe asociate principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare par să ia în considerare implicațiile acțiunilor subliniate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice menționate în programul de convergență se prezintă ca nefiind în deplină conformitate cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, cheltuielile prioritare enumerate în program sunt, cu excepția educației, diferite de provocările majore identificate în programul național de reformă. În plus, sprijinul semnificativ pentru educație indicat în programul național de reformă nu reiese în mod evident din bugetul pentru 2007 sau din programul de convergență.

| (11) | Strategia bugetară din program este în mare măsură conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară din program este în mare măsură conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește cerințele informaționale prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, precum și cea mai mare parte din datele opționale (2). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește cerințele informaționale prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, precum și cea mai mare parte din datele opționale (2).

Consiliul consideră că programul se încadrează în liniile corecției deficitului excesiv până în 2007, dar prevede un progres limitat către OTM după această dată.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în temeiul recomandării emise la 5 iulie 2004 în conformitate cu articolul 104 alineatul (7), Consiliul invită Slovacia să întreprindă următoarele măsuri:

| (i) | să exploateze perspectivele de creștere puternică pentru a stimula ajustarea structurală, în scopul de a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2007, cu o marjă mai mare, și să accelereze înaintarea către realizarea OTM; și |
| --- | --- |

(i)

să exploateze perspectivele de creștere puternică pentru a stimula ajustarea structurală, în scopul de a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2007, cu o marjă mai mare, și să accelereze înaintarea către realizarea OTM; și

| (ii) | să consolideze caracterul obligatoriu al plafoanelor cheltuielilor pe termen mediu pentru administrația publică centrală. |
| --- | --- |

(ii)

să consolideze caracterul obligatoriu al plafoanelor cheltuielilor pe termen mediu pentru administrația publică centrală.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC decembrie 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |
| COM noiembrie 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | n.a. |
| PC decembrie 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC decembrie 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |
| COM noiembrie 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | n.a. |
| PC decembrie 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB potențial) | PC decembrie 2006
   (3) | – 2,2 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |
| COM noiembrie 2006 (7) | – 2,0 | – 0,7 | 1,1 | 1,6 | n.a. |
| PC decembrie 2005
   (3) | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 | n.a. |
| Sold al administrației publice (8)

  (% din PIB) | PC decembrie 2006 | – 3,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 |
| COM noiembrie 2006 | – 3,1 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | n.a. |
| PC decembrie 2005 | – 4,9 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,7 | n.a. |
| Sold primar (8)

  (% din PIB) | PC decembrie 2006 | – 1,4 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 |
| COM noiembrie 2006 | – 1,4 | – 1,7 | – 1,1 | – 0,9 | n.a. |
| PC decembrie 2005 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,1 | – 0,8 | n.a. |
| Sold bugetar ajustat ciclic (8)

  (% din PIB) | PC decembrie 2006
   (3) | – 2,4 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| COM noiembrie 2006 | – 2,5 | – 3,2 | – 3,3 | – 3,3 | n.a. |
| PC decembrie 2005
   (3) | – 4,4 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,9 | n.a. |
| Sold structural (4)
   (8)

  (% din PIB) | PC decembrie 2006
   (5) | – 1,6 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| COM noiembrie 2006 (6) | – 1,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,3 | n.a. |
| PC decembrie 2005 | – 3,6 | – 3,9 | – 3,1 | – 2,9 | n.a. |
| Datorie publică brută (8)

  (% din PIB) | PC decembrie 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |
| COM noiembrie 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | n.a. |
| PC decembrie 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație în %)

PC decembrie 2006

6,1

6,6

7,1

5,5

5,1

COM noiembrie 2006

6,0

6,7

7,2

5,7

n.a.

PC decembrie 2005

5,1

5,4

6,1

5,6

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC decembrie 2006

2,8

4,4

3,1

2,0

2,4

COM noiembrie 2006

2,8

4,5

3,4

2,5

n.a.

PC decembrie 2005

2,2

1,5

2,2

2,5

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB potențial)

PC decembrie 2006
   (3)

– 2,2

– 0,9

1,0

1,6

1,9

COM noiembrie 2006 (7)

– 2,0

– 0,7

1,1

1,6

n.a.

PC decembrie 2005
   (3)

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

n.a.

Sold al administrației publice (8)

(% din PIB)

PC decembrie 2006

– 3,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

COM noiembrie 2006

– 3,1

– 3,4

– 3,0

– 2,9

n.a.

PC decembrie 2005

– 4,9

– 4,2

– 3,0

– 2,7

n.a.

Sold primar (8)

(% din PIB)

PC decembrie 2006

– 1,4

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

COM noiembrie 2006

– 1,4

– 1,7

– 1,1

– 0,9

n.a.

PC decembrie 2005

– 3,1

– 2,3

– 1,1

– 0,8

n.a.

Sold bugetar ajustat ciclic (8)

(% din PIB)

PC decembrie 2006
   (3)

– 2,4

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

COM noiembrie 2006

– 2,5

– 3,2

– 3,3

– 3,3

n.a.

PC decembrie 2005
   (3)

– 4,4

– 3,9

– 3,0

– 2,9

n.a.

Sold structural (4)
   (8)

(% din PIB)

PC decembrie 2006
   (5)

– 1,6

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

COM noiembrie 2006 (6)

– 1,7

– 3,3

– 3,3

– 3,3

n.a.

PC decembrie 2005

– 3,6

– 3,9

– 3,1

– 2,9

n.a.

Datorie publică brută (8)

(% din PIB)

PC decembrie 2006

34,5

33,1

31,8

31,0

29,7

COM noiembrie 2006

34,5

33,0

31,6

31,0

n.a.

PC decembrie 2005

33,7

35,5

35,2

36,2

n.a.

Programul de convergență (PC); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de faţă pot fi găsite pe următorul site web:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În special, nu sunt furnizate date despre cheltuielile administraţiilor publice pe funcţii pentru anul 2009.

(3)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(4)  Sold ajustat ciclic (ca în rândurile precedente), cu excepția măsurilor punctuale și a altor măsuri temporare.

(5)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din program (0,8 % din PIB în 2005 — de creștere a deficitului; 0,1 % în 2006 — de reducere a deficitului).

(6)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din previziunile din toamna anului 2006 ale serviciilor Comisiei (0,9 % din PIB în 2005 — de creștere a deficitului; 0,1 % în 2006 — de reducere a deficitului).

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 5,2 %, 5,3 %, 5,3 %și respectiv 5,2 %, în perioada 2005-2008.

(8)  Din octombrie 2006, Slovacia a pus în aplicare decizia Eurostat din 2 martie 2004 privind clasificarea sistemelor de pensii finanțate din pilonul al doilea. Datele privind administrațiile publice provenind din actualizarea precedentă au fost ajustate corespunzător, astfel încât să faciliteze compararea cu noua actualizare și cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006.

Sursa:

Programul de convergență (PC); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/5

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2006-2010

(2007/C 72/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2006-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2006-2010.

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a PIB-ului în termeni reali de la un vârf de 11 % în 2006 la 8,25 % în 2007 și la 7,5 % pe an în perioada următoare. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere prudente. Cu toate acestea, direcția unei încetiniri omogene a creșterii, preconizată pe termen mediu, față de ritmul actual care tinde spre o supraîncălzire economică este, în mod evident, supusă riscurilor. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par a fi realiste. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a PIB-ului în termeni reali de la un vârf de 11 % în 2006 la 8,25 % în 2007 și la 7,5 % pe an în perioada următoare. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere prudente. Cu toate acestea, direcția unei încetiniri omogene a creșterii, preconizată pe termen mediu, față de ritmul actual care tinde spre o supraîncălzire economică este, în mod evident, supusă riscurilor. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par a fi realiste.

| (3) | Pentru 2006, excedentul administrației publice este estimat la 2,5 % din PIB în conformitate cu previziunile din toamna anului 2006 ale serviciilor Comisiei, în comparație cu ținta de 0,3 % din PIB stabilită în actualizarea precedentă a programului de convergență. Rezultatul cu mult mai bun, așteptat de asemenea în noua actualizare, provine din reportarea rezultatului mai bun decât se aștepta în 2005 și din creșterea surprinzătoare înregistrată în 2006. Nivelul cheltuielilor a fost mai scăzut decât cel prevăzut în buget. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, excedentul administrației publice este estimat la 2,5 % din PIB în conformitate cu previziunile din toamna anului 2006 ale serviciilor Comisiei, în comparație cu ținta de 0,3 % din PIB stabilită în actualizarea precedentă a programului de convergență. Rezultatul cu mult mai bun, așteptat de asemenea în noua actualizare, provine din reportarea rezultatului mai bun decât se aștepta în 2005 și din creșterea surprinzătoare înregistrată în 2006. Nivelul cheltuielilor a fost mai scăzut decât cel prevăzut în buget.

| (4) | Obiectivele principale ale strategiei bugetare pe termen mediu concretizate în program mențin finanțele publice cel puțin în stare de echilibru și asigură o viabilitate pe termen lung în lumina impactului bugetar al îmbătrânirii populației. Strategia bugetară preconizează o scădere a excedentului efectiv al administrațiilor publice de la 2,5 % din PIB în 2006 la aproximativ 1,25 % în 2007-2008 pentru a urca, ulterior, la aproximativ 1,5 % din PIB. Soldul primar va urma o tendință similară, dată fiind ponderea neglijabilă a cheltuielilor cu dobânzile. Scăderea excedentului în 2007 se datorează unei creșteri a raportului cheltuieli-PIB, în timp ce nivelul veniturilor urmează o tendință descendentă. Începând din 2008, nivelul global al veniturilor și al cheltuielilor scade simultan, reflectând, în special, reducerea impozitului pe profit și menținerea creșterii cheltuielilor sub nivelul ascendent al creșterii viguroase a PIB-ului în termeni nominali. Noul program pleacă de la practica utilizată în trecut de a viza sistematic atingerea nivelului zero pentru echilibrul balanței de cont a finanțelor publice (obiectiv care în ultimii ani a fost, de regulă, depășit) și vizează, în schimb, un excedent semnificativ pe toată perioada programului, ceea ce reprezintă un pas înainte drept reacție la condițiile ciclice ale economiei. Comparativ cu actualizarea precedentă, obiectivele stabilite pentru perioada de după 2007 au fost revizuite în sens crescător cu cel puțin 1 punct procentual din PIB pe fondul unui scenariu macroeconomic mai favorabil (și mai realist). |
| --- | --- |

(4)

Obiectivele principale ale strategiei bugetare pe termen mediu concretizate în program mențin finanțele publice cel puțin în stare de echilibru și asigură o viabilitate pe termen lung în lumina impactului bugetar al îmbătrânirii populației. Strategia bugetară preconizează o scădere a excedentului efectiv al administrațiilor publice de la 2,5 % din PIB în 2006 la aproximativ 1,25 % în 2007-2008 pentru a urca, ulterior, la aproximativ 1,5 % din PIB. Soldul primar va urma o tendință similară, dată fiind ponderea neglijabilă a cheltuielilor cu dobânzile. Scăderea excedentului în 2007 se datorează unei creșteri a raportului cheltuieli-PIB, în timp ce nivelul veniturilor urmează o tendință descendentă. Începând din 2008, nivelul global al veniturilor și al cheltuielilor scade simultan, reflectând, în special, reducerea impozitului pe profit și menținerea creșterii cheltuielilor sub nivelul ascendent al creșterii viguroase a PIB-ului în termeni nominali. Noul program pleacă de la practica utilizată în trecut de a viza sistematic atingerea nivelului zero pentru echilibrul balanței de cont a finanțelor publice (obiectiv care în ultimii ani a fost, de regulă, depășit) și vizează, în schimb, un excedent semnificativ pe toată perioada programului, ceea ce reprezintă un pas înainte drept reacție la condițiile ciclice ale economiei. Comparativ cu actualizarea precedentă, obiectivele stabilite pentru perioada de după 2007 au fost revizuite în sens crescător cu cel puțin 1 punct procentual din PIB pe fondul unui scenariu macroeconomic mai favorabil (și mai realist).

| (5) | Se preconizează o scădere a soldului structural (adică soldul bugetar ajustat ciclic, după aplicarea măsurilor punctuale și a altor măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord, cu aproximativ 1 punct procentual ajungând la 0,5 % din PIB în 2007, urmând să crească din nou la peste 1 % din PIB în 2008 și la peste 1,5 % din PIB în 2009 și 2010. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de convergență, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unei poziții echilibrate în termeni structurali, pe care programul își propune să îl mențină de-a lungul perioadei de programare. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de aproximativ 2 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să ducă la îndeplinirea obiectivului de asigurare a unei marje de siguranță pentru cazul apariției unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și ERM (MCS) II în Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită și este cu mult mai ambițios decât o implică ponderea datoriei și creșterea potențială medie a producției pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Se preconizează o scădere a soldului structural (adică soldul bugetar ajustat ciclic, după aplicarea măsurilor punctuale și a altor măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord, cu aproximativ 1 punct procentual ajungând la 0,5 % din PIB în 2007, urmând să crească din nou la peste 1 % din PIB în 2008 și la peste 1,5 % din PIB în 2009 și 2010. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de convergență, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unei poziții echilibrate în termeni structurali, pe care programul își propune să îl mențină de-a lungul perioadei de programare. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de aproximativ 2 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să ducă la îndeplinirea obiectivului de asigurare a unei marje de siguranță pentru cazul apariției unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și ERM (MCS) II în Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită și este cu mult mai ambițios decât o implică ponderea datoriei și creșterea potențială medie a producției pe termen lung.

| (6) | Riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare par a fi, în mare măsură, limitate. Ipotezele macroeconomice ale programului pot fi considerate ca fiind prudente pe perioada de programare. Previziunile privind veniturile din impozite par plauzibile în ansamblu. Cu toate acestea, ar fi mai ușor de realizat o creștere moderată a cheltuielilor, conform previziunilor, dacă, în același, timp, cadrul fiscal de planificare bugetară ar deveni mai restrictiv. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare par a fi, în mare măsură, limitate. Ipotezele macroeconomice ale programului pot fi considerate ca fiind prudente pe perioada de programare. Previziunile privind veniturile din impozite par plauzibile în ansamblu. Cu toate acestea, ar fi mai ușor de realizat o creștere moderată a cheltuielilor, conform previziunilor, dacă, în același, timp, cadrul fiscal de planificare bugetară ar deveni mai restrictiv.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi suficientă pentru a putea menține OTM în limitele unei marje largi pe toată perioada de programare, așa cum se prevede în program. A fortiori, această orientare oferă o marjă de siguranță suficientă pentru a evita depășirea pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe perioada de programare. Politica fiscală pe care o implică programul nu este conformă în totalitate cu Pactul de stabilitate și creștere, în sensul că este pro ciclică în momente favorabile pe parcursul anului 2007, când se prevede o scădere a soldului structural de aproximativ 1 % din PIB. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi suficientă pentru a putea menține OTM în limitele unei marje largi pe toată perioada de programare, așa cum se prevede în program. A fortiori, această orientare oferă o marjă de siguranță suficientă pentru a evita depășirea pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe perioada de programare. Politica fiscală pe care o implică programul nu este conformă în totalitate cu Pactul de stabilitate și creștere, în sensul că este pro ciclică în momente favorabile pe parcursul anului 2007, când se prevede o scădere a soldului structural de aproximativ 1 % din PIB.

| (8) | Se estimează că datoria publică brută a scăzut la 3,7 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută de tratat. În program se preconizează scăderea nivelului datoriei cu încă 2 puncte procentuale pe perioada de programare. |
| --- | --- |

(8)

Se estimează că datoria publică brută a scăzut la 3,7 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută de tratat. În program se preconizează scăderea nivelului datoriei cu încă 2 puncte procentuale pe perioada de programare.

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Estonia este printre cele mai mici din UE, estimându-se o scădere a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, ca parte din PIB, în deceniile următoare, sub influența impactului considerabil al reducerii cheltuielilor în cadrul reformei sistemului de pensii. Nivelul actual al datoriei brute este foarte scăzut în Estonia, iar menținerea unor finanțe publice sănătoase, în conformitate cu planificările bugetare pe durata perioadei de programare, ar contribui la limitarea riscurilor privind viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În ansamblu, Estonia pare a se confrunta cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Estonia este printre cele mai mici din UE, estimându-se o scădere a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, ca parte din PIB, în deceniile următoare, sub influența impactului considerabil al reducerii cheltuielilor în cadrul reformei sistemului de pensii. Nivelul actual al datoriei brute este foarte scăzut în Estonia, iar menținerea unor finanțe publice sănătoase, în conformitate cu planificările bugetare pe durata perioadei de programare, ar contribui la limitarea riscurilor privind viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În ansamblu, Estonia pare a se confrunta cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de convergență conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. În plus, acest raport furnizează anumite informații privind costurile sau economiile bugetare directe ca urmare a reformelor principale prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor prezentate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, avute în vedere în programul de convergență, par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe pun accentul pe anumite politici fiscale prudente ca element decisiv pentru stabilizarea macroeconomică. |
| --- | --- |

(10)

Programul de convergență conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. În plus, acest raport furnizează anumite informații privind costurile sau economiile bugetare directe ca urmare a reformelor principale prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor prezentate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, avute în vedere în programul de convergență, par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe pun accentul pe anumite politici fiscale prudente ca element decisiv pentru stabilizarea macroeconomică.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este, în ansamblu, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este, în ansamblu, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește cerințele privitoare la date, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele solicitate, precum și cea mai mare parte din datele opționale (2). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește cerințele privitoare la date, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele solicitate, precum și cea mai mare parte din datele opționale (2).

Concluzia generală este că poziția bugetară pe termen mediu este sănătoasă, iar strategia bugetară oferă un bun exemplu de politici fiscale realizate în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, atenuarea planificată a excedentului bugetar în 2007, în perioade economice favorabile, presupune o orientare pro-ciclică a politicii fiscale.

Luând în considerare evaluarea de mai sus, Estonia este invitată să vizeze un excedent bugetar în 2007 mai mare decât cel planificat în program pentru a favoriza stabilitatea macroeconomică și pentru a continua sprijinirea corectării dezechilibrului extern.

Tabel comparativ al principalelor proiecții macroeconomice și budgetare

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC decembrie 2006 | 10,5 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 |
| COM noiembrie 2006 | 10,5 | 10,9 | 9,5 | 8,4 | n.a. | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC decembrie 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 |
| COM noiembrie 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,6 | n.a. | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 | n.a. |
| Diferența de producție
  (% din PIB potențial) | PC decembrie 2006
   (3) | 0,2 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 |
| COM noiembrie 2006 (7) | 0,0 | 1,2 | 0,9 | – 0,6 | n.a. | n.a. |
| PC noiembrie 2005
   (3) | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PC decembrie 2006 | 2,3 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 |
| COM noiembrie 2006 | 2,3 | 2,5 | 1,6 | 1,3 | n.a. | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC decembrie 2006 | 2,5 | 2,8 | 1,4 | 1,4 | 1,7 | 1,6 |
| COM noiembrie 2006 | 2,5 | 2,7 | 1,8 | 1,5 | n.a. | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PC decembrie 2006
   (3) | 2,2 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| COM noiembrie 2006 | 2,3 | 2,2 | 1,4 | 1,5 | n.a. | n.a. |
| PC noiembrie 2005
   (3) | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | n.a. |
| Sold structural
  (% din PIB) (4) | PC decembrie 2006
   (5) | 2,2 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| COM noiembrie 2006 (6) | 2,2 | 1,5 | 1,0 | 1,3 | n.a. | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PC decembrie 2006 | 4,5 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 |
| COM noiembrie 2006 | 4,5 | 4,0 | 2,7 | 2,1 | n.a. | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei în toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație %)

PC decembrie 2006

10,5

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

COM noiembrie 2006

10,5

10,9

9,5

8,4

n.a.

n.a.

PC noiembrie 2005

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC decembrie 2006

4,1

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

COM noiembrie 2006

4,1

4,4

4,2

4,6

n.a.

n.a.

PC noiembrie 2005

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

n.a.

Diferența de producție

(% din PIB potențial)

PC decembrie 2006
   (3)

0,2

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

COM noiembrie 2006 (7)

0,0

1,2

0,9

– 0,6

n.a.

n.a.

PC noiembrie 2005
   (3)

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PC decembrie 2006

2,3

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

COM noiembrie 2006

2,3

2,5

1,6

1,3

n.a.

n.a.

PC noiembrie 2005

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC decembrie 2006

2,5

2,8

1,4

1,4

1,7

1,6

COM noiembrie 2006

2,5

2,7

1,8

1,5

n.a.

n.a.

PC noiembrie 2005

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PC decembrie 2006
   (3)

2,2

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

COM noiembrie 2006

2,3

2,2

1,4

1,5

n.a.

n.a.

PC noiembrie 2005
   (3)

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

n.a.

Sold structural

(% din PIB) (4)

PC decembrie 2006
   (5)

2,2

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

COM noiembrie 2006 (6)

2,2

1,5

1,0

1,3

n.a.

n.a.

PC noiembrie 2005

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PC decembrie 2006

4,5

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

COM noiembrie 2006

4,5

4,0

2,7

2,1

n.a.

n.a.

PC noiembrie 2005

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei în toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de faţă pot fi găsite la următoarea adresă de internet:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În special, lipsesc unele variabile privind piaţa forţei de muncă şi datele privind împrumutul/îndatorarea netă a sectorului privat.

(3)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(4)  Sold bugetar ajustat ciclic (similar cu rândurile precedente), exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare.

(5)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din program (0,6 % din PIB în 2006 și 0,4 % în 2007; toate sunt măsuri de reducere a deficitului).

(6)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din previziunile din toamna anului 2006 ale serviciilor Comisiei (0,2 % din PIB în 2005, 0,6 % din PIB în 2006, 0,4 % din PIB în 2007 și 0,2 % în 2008; toate sunt măsuri de reducere a deficitului).

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 9,1 %, 9,6 %, 9,9 % și, respectiv, 9,9 % în perioada 2005-2008.

Sursa:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei în toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/9

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de convergență actualizat al Maltei pentru perioada 2006-2009

(2007/C 72/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului Economic și Financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Maltei pentru perioada 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Maltei pentru perioada 2006-2009.

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o creștere a PIB-ului real situată în jurul procentului de 3 % pe durata perioadei programului. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, acest scenariu pare a fi bazat pe ipoteze de creștere favorabile pentru anul 2007 și deosebit de pozitive pentru anii următori, ceea ce se datorează, în special, evoluției pe termen mediu a sectorului extern. Exporturile nete pe termen mediu, mai puțin favorabile decât s-a preconizat în program, ar putea accentua dezechilibrul extern înregistrat în ultimii ani. Previziunile privind inflația par a fi plauzibile. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o creștere a PIB-ului real situată în jurul procentului de 3 % pe durata perioadei programului. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, acest scenariu pare a fi bazat pe ipoteze de creștere favorabile pentru anul 2007 și deosebit de pozitive pentru anii următori, ceea ce se datorează, în special, evoluției pe termen mediu a sectorului extern. Exporturile nete pe termen mediu, mai puțin favorabile decât s-a preconizat în program, ar putea accentua dezechilibrul extern înregistrat în ultimii ani. Previziunile privind inflația par a fi plauzibile.

| (3) | Pentru 2006, deficitul administrațiilor publice este estimat la 2,9 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, în comparație cu ținta de 2,7 % din PIB stabilită în actualizarea precedentă a programului de convergență. Rezultatele estimate pentru anul 2006 în noua actualizare (2,6 % din PIB) se află sub nivelul planificat în cadrul previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 și par a fi plauzibile, dacă se iau în considerare informațiile recente privind creșterea PIB-ului și datele privind lichiditățile finanțelor publice. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, deficitul administrațiilor publice este estimat la 2,9 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, în comparație cu ținta de 2,7 % din PIB stabilită în actualizarea precedentă a programului de convergență. Rezultatele estimate pentru anul 2006 în noua actualizare (2,6 % din PIB) se află sub nivelul planificat în cadrul previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 și par a fi plauzibile, dacă se iau în considerare informațiile recente privind creșterea PIB-ului și datele privind lichiditățile finanțelor publice.

| (4) | Strategia bugetară prevăzută în versiunea actualizată vizează reducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB în 2006 precum și continuarea realizării unei consolidări fiscale. Actualizarea preconizează o reducere treptată a deficitului administrațiilor publice ajungând, până în 2009, la un buget echilibrat în ansamblu. Având în vedere scăderea preconizată a sarcinii financiare aferente dobânzii, se prevede ca excedentul primar să ajungă la 3

  % din PIB până în 2009. Ajustarea trebuie realizată printr-o reducere a ponderii cheltuielii primare cu aproape 5

  puncte procentuale din PIB, ceea ce compensează în mare măsură scăderea ponderii veniturilor cu aproape 3

  puncte procentuale din PIB. În ciuda succesului înregistrat cu limitarea cheltuielilor globale, cheltuielile cu sistemul de asistență medico-sanitară au urmat o tendință ascendentă în ultimii ani. Se va recurge mai puțin la măsuri de derogare în vederea diminuării deficitului în comparație cu anii trecuți. Programul confirmă, în ansamblu, ajustarea bugetară nominală planificată în cadrul actualizării precedente în contextul unui scenariu macroeconomic mult mai favorabil. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Se preconizează o îmbunătățire a deficitului structural (adică deficitul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la circa 3 % din PIB în 2006 la

  % din PIB la sfârșitul perioadei programului. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de convergență, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui echilibru bugetar în termeni structurali, însă noul program nu își propune să atingă OTM-ul pe parcursul perioadei programului. Deoarece OTM-ul este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de aproape 1

  % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță care să împiedice apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II în Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită și reflectă în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Pentru 2007, riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare din program par a fi destul de limitate însă rezultatele bugetare ar putea fi mai rele decât cele previzionate în program după această dată. Acest fapt se datorează unei creșteri favorabile a PIB-ului preconizate pentru anul 2007 și unui scenariu deosebit de optimist pentru perioada 2008-2009 care subliniază previziunile actualizării (cu toate că previziunile fiscale pentru acești ani par precaute). În plus, după 2007, nu se furnizează detalii referitoare la strategia de ajustare, ceea ce sporește riscurile legate de consolidarea fiscală planificată. |
| --- | --- |

(6)

Pentru 2007, riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare din program par a fi destul de limitate însă rezultatele bugetare ar putea fi mai rele decât cele previzionate în program după această dată. Acest fapt se datorează unei creșteri favorabile a PIB-ului preconizate pentru anul 2007 și unui scenariu deosebit de optimist pentru perioada 2008-2009 care subliniază previziunile actualizării (cu toate că previziunile fiscale pentru acești ani par precaute). În plus, după 2007, nu se furnizează detalii referitoare la strategia de ajustare, ceea ce sporește riscurile legate de consolidarea fiscală planificată.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi conformă cu o corectare a deficitului excesiv până în 2006, conform recomandării Consiliului. Mai mult, pare să asigure o marjă de siguranță suficientă împotriva nerespectării pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale cu începere din 2008. În anii de după corectarea deficitului excesiv, ritmul de ajustare care ar determina atingerea OTM-ului stabilit de program este, în linii mari, în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, care prevede că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II, îmbunătățirea anuală a soldului structural ar trebui să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea ar trebui să fie mai accentuată în perioadele economice favorabile și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi conformă cu o corectare a deficitului excesiv până în 2006, conform recomandării Consiliului. Mai mult, pare să asigure o marjă de siguranță suficientă împotriva nerespectării pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale cu începere din 2008. În anii de după corectarea deficitului excesiv, ritmul de ajustare care ar determina atingerea OTM-ului stabilit de program este, în linii mari, în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, care prevede că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II, îmbunătățirea anuală a soldului structural ar trebui să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea ar trebui să fie mai accentuată în perioadele economice favorabile și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile.

| (8) | Se estimează că datoria publică brută a atins 68

  % din PIB în 2006, peste valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei cu 8

   puncte procentuale din PIB pe perioada programului. Luând în considerare riscurile privind țintele bugetare menționate anterior, se preconizează o evoluție a ponderii datoriei mai scăzută decât cea previzionată în program. Ținând seama de prezenta evaluare a riscurilor, se pare că ponderea datoriei se reduce suficient către valoarea de referință în cursul perioadei programului. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Recent, Malta a adoptat o reformă a sistemului de pensii care vizează atât mărirea vârstei de pensionare efectivă cât și creșterea nivelului pensiilor. În consecință, previziunile programului sugerează că vor crește cheltuielile cu pensiile, ceea ce va duce la o creștere rapidă a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației, aproape de media UE. Cu toate acestea, într-un ritm relativ mai lent decât tendințele obișnuite, previziunile privind cheltuielile cu sistemul de asistență medico-sanitară indică o creștere de aproximativ 1

  puncte procentuale din PIB pe termen lung, în cazul în care tendințele actuale se mențin. Poziția bugetară actuală nu ar asigura o reducere constantă a datoriei sub valoarea de referința prevăzută în tratat. În consecință, îmbunătățirea poziției bugetare, astfel cum s-a preconizat în program, ar contribui la reducerea riscurilor privind viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, Malta pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Formula

| (10) | Programul de convergență nu conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Cu toate acestea, el furnizează informații sistematice privind costurile sau economiile bugetare directe ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare iau în considerare, în mod explicit, implicațiile acțiunilor evidențiate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, menționate în programul de convergență, par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe prevăd punerea în aplicare a reformei sistemului de pensii, în timp ce programul de convergență oferă detalii despre reforma fiscală anunțată în programul național de reformă. |
| --- | --- |

(10)

Programul de convergență nu conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Cu toate acestea, el furnizează informații sistematice privind costurile sau economiile bugetare directe ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare iau în considerare, în mod explicit, implicațiile acțiunilor evidențiate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, menționate în programul de convergență, par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe prevăd punerea în aplicare a reformei sistemului de pensii, în timp ce programul de convergență oferă detalii despre reforma fiscală anunțată în programul național de reformă.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este, în ansamblu, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este, în ansamblu, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă anumite lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (2). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă anumite lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (2).

Consiliul consideră că programul se îndreaptă în direcția corectării deficitului excesiv până în 2006 și, în contextul unor perspective de creștere puternică, prevede un progres adecvat către atingerea OTM-ului după această dată. Ponderea datoriei, astfel cum este preconizată în program, pare să scadă într-un ritm satisfăcător spre valoarea de referință de 60 % din PIB. Cu toate acestea, există anumite riscuri cu privire la atingerea țintelor bugetare după anul 2007. Este importantă menținerea unei poziții bugetare solide și capabile de a rezista în fața posibilelor modificări ale tendinței de creștere puternică preconizată, mai ales dacă se iau în considerare recentele acumulări de dezechilibre externe. Ținând seama de evaluarea anterioară, Consiliul invită Malta:

| (i) | să realizeze progrese adecvate în vederea atingerii OTM-ului prevăzut în program și să asigure reducerea corespunzătoare a raportului datorie-PIB prin elaborarea strategiei bugetare pe termen mai lung, mai ales în ceea ce privește componenta privind cheltuielile; |
| --- | --- |

(i)

să realizeze progrese adecvate în vederea atingerii OTM-ului prevăzut în program și să asigure reducerea corespunzătoare a raportului datorie-PIB prin elaborarea strategiei bugetare pe termen mai lung, mai ales în ceea ce privește componenta privind cheltuielile;

| (ii) | având în vedere nivelul datoriei publice și creșterea preconizată a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației, să amelioreze viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea OTM-ului și continuarea progreselor privind conceperea și punerea în aplicare a reformei sistemului de asistență medico-sanitară. |
| --- | --- |

(ii)

având în vedere nivelul datoriei publice și creșterea preconizată a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației, să amelioreze viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea OTM-ului și continuarea progreselor privind conceperea și punerea în aplicare a reformei sistemului de asistență medico-sanitară.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC decembrie 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| COM noiembrie 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC decembrie 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| COM noiembrie 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | n.a. |
| PC ianuarie 2006
   (8) | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | n.a. |
| Diferența de producție
  (% din PIB potențial) | PC decembrie 2006
   (3) | – 2,8 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 |
| COM noiembrie 2006 (7) | – 2,1 | – 1,4 | – 1,1 | – 0,5 | n.a. |
| PC ianuarie 2006
   (3) | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PC decembrie 2006 | – 3,2 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 |
| COM noiembrie 2006 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,9 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC decembrie 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |
| COM noiembrie 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PC decembrie 2006
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 |
| COM noiembrie 2006 | – 2,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,7 | n.a. |
| PC ianuarie 2006
   (3) | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 | n.a. |
| Sold structural
  (% din PIB) (4) | PC decembrie 2006
   (5) | – 3,8 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 |
| COM noiembrie 2006 (6) | – 4,0 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,7 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PC decembrie 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |
| COM noiembrie 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | n.a. |
| Surse:

  Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație %)

PC decembrie 2006

2,2

2,9

3,0

3,1

3,1

COM noiembrie 2006

2,2

2,3

2,1

2,2

n.a.

PC ianuarie 2006

0,9

1,1

1,2

2,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC decembrie 2006

2,5

3,1

2,2

2,1

2,0

COM noiembrie 2006

2,5

3,0

2,6

2,4

n.a.

PC ianuarie 2006
   (8)

2,8

3,1

2,5

1,9

n.a.

Diferența de producție

(% din PIB potențial)

PC decembrie 2006
   (3)

– 2,8

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

COM noiembrie 2006 (7)

– 2,1

– 1,4

– 1,1

– 0,5

n.a.

PC ianuarie 2006
   (3)

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PC decembrie 2006

– 3,2

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

COM noiembrie 2006

– 3,2

– 2,9

– 2,7

– 2,9

n.a.

PC ianuarie 2006

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC decembrie 2006

0,8

1,1

1,1

2,5

3,2

COM noiembrie 2006

0,8

0,9

0,7

0,6

n.a.

PC ianuarie 2006

0,3

1,4

1,5

2,4

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PC decembrie 2006
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

COM noiembrie 2006

– 2,4

– 2,3

– 2,3

– 2,7

n.a.

PC ianuarie 2006
   (3)

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

n.a.

Sold structural

(% din PIB) (4)

PC decembrie 2006
   (5)

– 3,8

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

COM noiembrie 2006 (6)

– 4,0

– 3,5

– 2,5

– 2,7

n.a.

PC ianuarie 2006

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PC decembrie 2006

74,2

68,3

66,7

63,2

59,4

COM noiembrie 2006

74,2

69,6

69,0

68,6

n.a.

PC ianuarie 2006

76,7

70,8

68,9

67,3

n.a.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de faţă pot fi găsite la următoarea adresă de internet:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  De exemplu, nu există date privind soldurile bugetare sectoriale, în special previziuni privind împrumutul/îndatorarea netă faţă de restul lumii pentru perioada 2006-2009, ocuparea forţei de muncă şi productivitatea muncii pe număr de ore prestate.

(3)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(4)  Sold bugetar ajustat ciclic (similar cu rândurile precedente), exceptând măsurile derogare și alte măsuri temporare.

(5)  Măsuri de derogare și alte măsuri temporare preluate din program (1,6 % din PIB în 2005, 1,1 % din PIB în 2006, 0,2 % din PIB în 2007, 0,2 % din PIB în 2008 și 0,2 % din PIB în 2009; de reducere a deficitului).

(6)  Măsuri de derogare și alte măsuri temporare preluate din previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (1,6 % din PIB în 2005, 1,1 % în 2006, 0,2 % din PIB în 2007, 0 % din PIB în 2008; de reducere a deficitului).

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,2 %, 1,7 %, 1,7 % și, respectiv, 1,6 % în perioada 2005-2008.

(8)  Cifrele din PC-ul din ianuarie 2006 corespund indicelui prețului de consum.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/13

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2006-2009

(2007/C 72/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Poloniei, pentru perioada 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Poloniei, pentru perioada 2006-2009.

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o creștere reală a PIB-ului de 5,4 % în 2006 și o stabilizare globală (la aproximativ 5

  % în medie) în restul perioadei de programare. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, acest scenariu pare a se baza pe ipoteze de creștere precaute pentru 2007 și relativ optimiste pentru perioada ulterioară având în vedere că este posibil ca piața muncii să nu se dezvolte în ritmul prevăzut de program. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par realiste, cu toate că au tendința de a subestima riscurile de la sfârșitul perioadei de programare, în special ca urmare a restrângerii pieței muncii care poate determina o mai mare presiune asupra salariilor. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Programul de convergență din ianuarie 2006 a fixat ca obiectiv al soldului administrației publice valoarea de -2,6 % din PIB, previziunile serviciilor Comisiei din toamnă anticipează un nivel de -2,2 % din PIB, în timp ce varianta actualizată a programului de convergență din noiembrie 2006 estimează un nivel de -1,9 % din PIB. Rezultatele mai bune decât cele prevăzute se explică, în principal, prin execuția incompletă a programului de cheltuieli (în special de transferuri sociale și investiții publice), în timp ce nivelul ridicat al veniturilor a fost determinat de o creștere mai mare decât cea prevăzută. Valorile deficitului menționat anterior nu includ costurile reformei sistemului de pensii, estimate la aproximativ 2 % din PIB în 2006, în conformitate cu perioada de tranziție pentru punerea în aplicare a deciziei Eurostat din 2 martie 2004 privind clasificarea sistemelor finanțate de pensii (2), care expiră în primăvara anului 2007. Obiectivul principal al strategiei bugetare prevăzute în cadrul actualizării din noiembrie 2006 este de a corecta deficitul excesiv până în anul 2007, pe baza prevederilor pactului revizuit care autorizează deducerea unei părți a costurilor reformei sistemului de pensii. Pentru anii următori, programul prevede o reducere progresivă a deficitului în vederea atingerii valorii de referință de 3 % din PIB în 2009. |
| --- | --- |

(3)

Programul de convergență din ianuarie 2006 a fixat ca obiectiv al soldului administrației publice valoarea de -2,6 % din PIB, previziunile serviciilor Comisiei din toamnă anticipează un nivel de -2,2 % din PIB, în timp ce varianta actualizată a programului de convergență din noiembrie 2006 estimează un nivel de -1,9 % din PIB. Rezultatele mai bune decât cele prevăzute se explică, în principal, prin execuția incompletă a programului de cheltuieli (în special de transferuri sociale și investiții publice), în timp ce nivelul ridicat al veniturilor a fost determinat de o creștere mai mare decât cea prevăzută. Valorile deficitului menționat anterior nu includ costurile reformei sistemului de pensii, estimate la aproximativ 2 % din PIB în 2006, în conformitate cu perioada de tranziție pentru punerea în aplicare a deciziei Eurostat din 2 martie 2004 privind clasificarea sistemelor finanțate de pensii (2), care expiră în primăvara anului 2007. Obiectivul principal al strategiei bugetare prevăzute în cadrul actualizării din noiembrie 2006 este de a corecta deficitul excesiv până în anul 2007, pe baza prevederilor pactului revizuit care autorizează deducerea unei părți a costurilor reformei sistemului de pensii. Pentru anii următori, programul prevede o reducere progresivă a deficitului în vederea atingerii valorii de referință de 3 % din PIB în 2009.

| (4) | Se estimează o reducere anuală a deficitului de 0,4 puncte procentuale din PIB (0,3 puncte procentuale dacă se iau în calcul și costurile reformei sistemului de pensii), de la 1,9 % din PIB în 2006 la 0,6 din PIB în 2009. De asemenea, se estimează că excedentul primar va crește de la 0,5 % din PIB în 2006 la 1,7 % din PIB în 2009. În cazul în care se include și impactul deciziei Eurostat menționate anterior, deficitul prevăzut de programul actualizat ar trebui să scadă de la 3,9 % din PIB în 2006 la 2,9 % din PIB în 2009. Se prevede că ajustarea se va baza pe evoluția pozitivă a veniturilor în 2007 (o creștere de 0,6 puncte procentuale din PIB corelată cu un nivel relativ constant al cheltuielilor) și pe reducerea cheltuielilor în perioada 2008-2009 pentru a compensa scăderea semnificativă a veniturilor (o reducere medie anuală a cheltuielilor de 1,6 puncte procentuale, în special în domeniul consumului și al transferurilor sociale, în paralel cu o scădere de 1,2 puncte procentuale, în medie, a veniturilor, datorată diminuării nivelului contribuțiilor sociale, modificărilor aduse sistemului fiscal privind veniturile personale, precum și altor modificări ale sistemului fiscal, care nu sunt întotdeauna menționate explicit). În comparație cu programul anterior, obiectivele de deficit au fost revizuite în sensul scăderii, având în vedere o creștere mai susținută și rezultate mai bune decât cele prevăzute pentru 2006. |
| --- | --- |

(4)

Se estimează o reducere anuală a deficitului de 0,4 puncte procentuale din PIB (0,3 puncte procentuale dacă se iau în calcul și costurile reformei sistemului de pensii), de la 1,9 % din PIB în 2006 la 0,6 din PIB în 2009. De asemenea, se estimează că excedentul primar va crește de la 0,5 % din PIB în 2006 la 1,7 % din PIB în 2009. În cazul în care se include și impactul deciziei Eurostat menționate anterior, deficitul prevăzut de programul actualizat ar trebui să scadă de la 3,9 % din PIB în 2006 la 2,9 % din PIB în 2009. Se prevede că ajustarea se va baza pe evoluția pozitivă a veniturilor în 2007 (o creștere de 0,6 puncte procentuale din PIB corelată cu un nivel relativ constant al cheltuielilor) și pe reducerea cheltuielilor în perioada 2008-2009 pentru a compensa scăderea semnificativă a veniturilor (o reducere medie anuală a cheltuielilor de 1,6 puncte procentuale, în special în domeniul consumului și al transferurilor sociale, în paralel cu o scădere de 1,2 puncte procentuale, în medie, a veniturilor, datorată diminuării nivelului contribuțiilor sociale, modificărilor aduse sistemului fiscal privind veniturile personale, precum și altor modificări ale sistemului fiscal, care nu sunt întotdeauna menționate explicit). În comparație cu programul anterior, obiectivele de deficit au fost revizuite în sensul scăderii, având în vedere o creștere mai susținută și rezultate mai bune decât cele prevăzute pentru 2006.

| (5) | Soldul structural (soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, este prevăzut să scadă de la -2 % din PIB în 2006 la -

  % din PIB în 2009 spre sfârșitul perioadei de programare (nu sunt incluse costurile reformei sistemului de pensii). La fel ca în precedenta actualizare a programului de convergență, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în cadrul programului este un deficit structural de 1 % din PIB pe care programul nu își propune să îl atingă pe durata programului. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de aproximativ 1

  % din PIB), prin atingerea OTM ar trebui să se asigure o marjă de siguranță pentru a evita apariția unui deficit excesiv. OTM reflectă în mod adecvat nivelul datoriei și creșterea medie potențială a producției pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi inferioare celor prevăzute în program, în special în ultimii ani ai programului. Există incertitudini deloc neglijabile legate de punerea în aplicare efectivă a reformelor avute în vedere, deoarece acestea nu sunt susținute de măsuri specifice care să însoțească restricționarea prevăzută a cheltuielilor. De asemenea, există riscuri care derivă din scenariul macroeconomic optimist pentru ultimii ani ai perioadei de programare. Prin urmare, acțiunile derulate până în prezent nu sunt suficiente, iar măsurile prevăzute ar trebui să fie și mai mult axate pe atingerea obiectivelor menționate. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi inferioare celor prevăzute în program, în special în ultimii ani ai programului. Există incertitudini deloc neglijabile legate de punerea în aplicare efectivă a reformelor avute în vedere, deoarece acestea nu sunt susținute de măsuri specifice care să însoțească restricționarea prevăzută a cheltuielilor. De asemenea, există riscuri care derivă din scenariul macroeconomic optimist pentru ultimii ani ai perioadei de programare. Prin urmare, acțiunile derulate până în prezent nu sunt suficiente, iar măsurile prevăzute ar trebui să fie și mai mult axate pe atingerea obiectivelor menționate.

| (7) | În lumina evaluării riscului, strategia bugetară din program nu pare a fi compatibilă cu ajustarea deficitului excesiv până în anul 2007, astfel cum se recomandă de către Consiliu. Obiectivele bugetare nu oferă o marjă de siguranță suficientă în sensul nedepășirii pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe durata programului. Ritmul ajustării structurale în vederea atingerii OTM prevăzut de program ar trebui să fie mai susținut în perioada ulterioară ajustării deficitului excesiv, profitând de conjuncturile economice favorabile, și corelând aceste eforturi cu adoptarea de măsuri adecvate. |
| --- | --- |

(7)

În lumina evaluării riscului, strategia bugetară din program nu pare a fi compatibilă cu ajustarea deficitului excesiv până în anul 2007, astfel cum se recomandă de către Consiliu. Obiectivele bugetare nu oferă o marjă de siguranță suficientă în sensul nedepășirii pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe durata programului. Ritmul ajustării structurale în vederea atingerii OTM prevăzut de program ar trebui să fie mai susținut în perioada ulterioară ajustării deficitului excesiv, profitând de conjuncturile economice favorabile, și corelând aceste eforturi cu adoptarea de măsuri adecvate.

| (8) | Conform estimărilor, datoria publică brută a atins nivelul de 42,0 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se prognozează că nivelul datoriei va scădea cu 1,4 puncte procentuale pe durata programului. În cazul în care se include și impactul deciziei Eurostat menționate mai sus, datoria publică brută ar crește de la 48,9 % din PIB în 2006 la 50,2 % din PIB în 2009. |
| --- | --- |

(8)

Conform estimărilor, datoria publică brută a atins nivelul de 42,0 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se prognozează că nivelul datoriei va scădea cu 1,4 puncte procentuale pe durata programului. În cazul în care se include și impactul deciziei Eurostat menționate mai sus, datoria publică brută ar crește de la 48,9 % din PIB în 2006 la 50,2 % din PIB în 2009.

| (9) | În Polonia, impactul bugetar pe termen lung al fenomenului îmbătrânirii populației este cel mai scăzut din UE, fiind prognozată o reducere a cheltuielilor legate de persoanele în vârstă, ceea ce reprezintă, în parte, o consecință a impactului semnificativ al reducerii cheltuielilor ca urmare a reformei sistemului de pensii — sub rezerva punerii în aplicare integrale a acesteia. Poziția bugetară inițială, deși s-a ameliorat în comparație cu 2005, constituie încă un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, fără a lua în calcul și impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, astfel că eforturile suplimentare de consolidare bugetară prevăzute în cadrul programului ar contribui la reducerea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice. În ansamblu, Polonia pare a se confrunta cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

În Polonia, impactul bugetar pe termen lung al fenomenului îmbătrânirii populației este cel mai scăzut din UE, fiind prognozată o reducere a cheltuielilor legate de persoanele în vârstă, ceea ce reprezintă, în parte, o consecință a impactului semnificativ al reducerii cheltuielilor ca urmare a reformei sistemului de pensii — sub rezerva punerii în aplicare integrale a acesteia. Poziția bugetară inițială, deși s-a ameliorat în comparație cu 2005, constituie încă un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, fără a lua în calcul și impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, astfel că eforturile suplimentare de consolidare bugetară prevăzute în cadrul programului ar contribui la reducerea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice. În ansamblu, Polonia pare a se confrunta cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de convergență conține o evaluare calitativă a impactului global al reformelor menționate în raportul de punere în aplicare din octombrie 2006 privind programul național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, acesta furnizează anumite informații despre costurile bugetare directe sau economiile rezultate ca urmare a punerii în aplicare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile bugetare din cadrul acestuia par a lua în considerare implicațiile acțiunilor definite în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile în domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de convergență par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. Astfel, ambele programe au în vedere armonizarea sistemului asigurărilor sociale ale agricultorilor cu sistemul național general, armonizarea progresivă a prestațiilor de invaliditate cu sistemul de pensii revizuit și punerea în aplicare a unui pachet de servicii medicale garantate. |
| --- | --- |

(10)

Programul de convergență conține o evaluare calitativă a impactului global al reformelor menționate în raportul de punere în aplicare din octombrie 2006 privind programul național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, acesta furnizează anumite informații despre costurile bugetare directe sau economiile rezultate ca urmare a punerii în aplicare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile bugetare din cadrul acestuia par a lua în considerare implicațiile acțiunilor definite în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile în domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de convergență par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. Astfel, ambele programe au în vedere armonizarea sistemului asigurărilor sociale ale agricultorilor cu sistemul național general, armonizarea progresivă a prestațiilor de invaliditate cu sistemul de pensii revizuit și punerea în aplicare a unui pachet de servicii medicale garantate.

| (11) | Strategia bugetară din program este, în parte, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. În special, acțiunile derulate în vederea ajustării deficitului excesiv nu par a fi adecvate. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară din program este, în parte, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. În special, acțiunile derulate în vederea ajustării deficitului excesiv nu par a fi adecvate.

| (12) | În ceea ce privește informațiile necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate datele solicitate și cea mai mare parte a celor opționale (3). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește informațiile necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate datele solicitate și cea mai mare parte a celor opționale (3).

Programul are în vedere ajustarea deficitului excesiv până în 2007, cu referire la dispoziția din articolul 2 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, însă Consiliul reamintește faptul că acțiunile derulate până în prezent nu par a fi adecvate, iar măsurile prevăzute par insuficiente pentru atingerea rezultatelor respective.

În ceea ce privește perioada ulterioară, deși programul are în vedere realizarea de progrese în vederea atingerii OTM în contextul perspectivelor de creștere favorabile, există riscuri importante în ceea ce privește atingerea obiectivelor bugetare și caracterul durabil al ajustării.

În lumina evaluării de mai sus și având în vedere o nouă recomandare adresată Poloniei privind ajustarea deficitului excesiv, recomandare adoptată de către Consiliu la 27 februarie 2007 în temeiul articolului 104 alineatul (7) din tratat, Consiliul invită Polonia:

| (i) | să asigure corectarea deficitului excesiv până în 2007, în conformitate cu noua recomandare în sensul articolului 104 alineatul (7); |
| --- | --- |

(i)

să asigure corectarea deficitului excesiv până în 2007, în conformitate cu noua recomandare în sensul articolului 104 alineatul (7);

| (ii) | profitând de perioadele economice favorabile, folosind toate veniturile suplimentare pentru reducerea deficitului, să accelereze ritmul ajustării în vederea atingerii OTM, ulterior corectării deficitului excesiv, prin elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare, în special în ceea ce privește reducerea cheltuielilor, măsuri necesare în vederea realizării ajustării preconizate; |
| --- | --- |

(ii)

profitând de perioadele economice favorabile, folosind toate veniturile suplimentare pentru reducerea deficitului, să accelereze ritmul ajustării în vederea atingerii OTM, ulterior corectării deficitului excesiv, prin elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare, în special în ceea ce privește reducerea cheltuielilor, măsuri necesare în vederea realizării ajustării preconizate;

| (iii) | să mențină rezultatele reformei sistemului de pensii. |
| --- | --- |

(iii)

să mențină rezultatele reformei sistemului de pensii.

Tabel comparativ al previziunilor macroeconomice și bugetare

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC noiembrie 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |
| COM noiembrie 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC noiembrie 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |
| COM noiembrie 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB potențial) | PC noiembrie 2006
   (4) | – 0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |
| COM noiembrie 2006I (6) | – 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | n.a. |
| PC ianuarie 2006
   (4) | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | n.a. |
| Sold al administrației publice
  (excluzând costurile reformei sistemului de pensii)
  (% din PIB) | PC noiembrie 2006 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,6 |
| COM noiembrie 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,8 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 | n.a. |
| Sold al administrației publice
  (inclusiv costurile reformei sistemului de pensii)
  (% din PIB) | PC noiembrie 2006 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 |
| COM noiembrie 2006 | – 4,4 | – 4,2 | – 4,0 | – 3,9 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | – 4,7 | – 4,6 | – 4,1 | – 3,7 | n.a. |
| Sold primar
  (excluzând costurile reformei sistemului de pensii)
  (% din PIB) | PC noiembrie 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |
| COM noiembrie 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 | n.a. |
| Sold structural (5)

  (excluzând costurile reformei sistemului de pensii)
  (% din PIB) | PC noiembrie 2006 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,1 | – 0,7 |
| COM noiembrie 2006 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,8 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | – 2,1 | – 2,7 | – 2,4 | – 2,1 | n.a. |
| Sold structural (5)

  (inclusiv costurile reformei sistemului de pensii)
  (% din PIB) | PC noiembrie 2006 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 |
| COM noiembrie 2006 | – 4,2 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,9 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | – 4,7 | – 4,7 | – 4,2 | – 3,9 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (excluzând costurile reformei sistemului de pensii)
  (% din PIB) | PC noiembrie 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |
| COM noiembrie 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (inclusiv costurile reformei sistemului de pensii)
  (% din PIB) | PC noiembrie 2006 | 47,3 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 |
| COM noiembrie 2006 | 47,4 | 49,3 | 51,0 | 51,6 | n.a. |
| PC ianuarie 2006 | 47,9 | 51,2 | 52,1 | 52,6 | n.a. |
| Sursa:

  Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație în %)

PC noiembrie 2006

3,5

5,4

5,1

5,1

5,6

COM noiembrie 2006

3,2

5,2

4,7

4,8

n.a.

PC ianuarie 2006

3,3

4,3

4,6

5,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC noiembrie 2006

2,2

1,4

2,1

2,5

2,5

COM noiembrie 2006

2,2

1,4

2,5

2,8

n.a.

PC ianuarie 2006

2,2

1,5

2,2

2,5

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB potențial)

PC noiembrie 2006
   (4)

– 0,4

0,5

0,5

0,3

0,4

COM noiembrie 2006I (6)

– 0,3

0,4

0,3

0,1

n.a.

PC ianuarie 2006
   (4)

0,1

0,3

0,3

0,6

n.a.

Sold al administrației publice

(excluzând costurile reformei sistemului de pensii)

(% din PIB)

PC noiembrie 2006

– 2,5

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,6

COM noiembrie 2006

– 2,5

– 2,2

– 2,0

– 1,8

n.a.

PC ianuarie 2006

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

n.a.

Sold al administrației publice

(inclusiv costurile reformei sistemului de pensii)

(% din PIB)

PC noiembrie 2006

– 4,4

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

COM noiembrie 2006

– 4,4

– 4,2

– 4,0

– 3,9

n.a.

PC ianuarie 2006

– 4,7

– 4,6

– 4,1

– 3,7

n.a.

Sold primar

(excluzând costurile reformei sistemului de pensii)

(% din PIB)

PC noiembrie 2006

0,1

0,5

1,0

1,4

1,7

COM noiembrie 2006

0,1

0,2

0,4

0,6

n.a.

PC ianuarie 2006

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

n.a.

Sold structural (5)

(excluzând costurile reformei sistemului de pensii)

(% din PIB)

PC noiembrie 2006

– 2,4

– 2,1

– 1,6

– 1,1

– 0,7

COM noiembrie 2006

– 2,3

– 2,3

– 2,1

– 1,8

n.a.

PC ianuarie 2006

– 2,1

– 2,7

– 2,4

– 2,1

n.a.

Sold structural (5)

(inclusiv costurile reformei sistemului de pensii)

(% din PIB)

PC noiembrie 2006

– 4,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

COM noiembrie 2006

– 4,2

– 4,3

– 4,1

– 3,9

n.a.

PC ianuarie 2006

– 4,7

– 4,7

– 4,2

– 3,9

n.a.

Datoria publică brută

(excluzând costurile reformei sistemului de pensii)

(% din PIB)

PC noiembrie 2006

41,9

42,0

42,1

41,4

40,6

COM noiembrie 2006

42,0

42,4

43,1

42,7

n.a.

PC ianuarie 2006

42,5

45,0

45,3

45,4

n.a.

Datoria publică brută

(inclusiv costurile reformei sistemului de pensii)

(% din PIB)

PC noiembrie 2006

47,3

48,9

50,0

50,3

50,2

COM noiembrie 2006

47,4

49,3

51,0

51,6

n.a.

PC ianuarie 2006

47,9

51,2

52,1

52,6

n.a.

Sursa:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de faţă pot fi găsite la următoarea adresă:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A se vedea Buletinele Eurostat nr. 30/2004 din 2 martie 2004 şi nr. 117/2004 din 23 septembrie 2004.

(3)  În special, nu s-au furnizat date referitoare la orele de muncă lucrate şi productivitatea în muncă măsurată ca PIB per ore de muncă lucrate. Se constată, de asemenea, lipsa contribuţiilor la creşterea potenţială.

(4)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(5)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare. Soldul ajustat ciclic și soldul structural sunt identice, având în vedere că măsurile de derogare și alte măsuri temporare din cadrul programului sunt nesemnificative.

(6)  Pe baza creșterii potențiale estimate de 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % și 5,0 %, respectiv în perioada 2005-2008.

Sursa:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/17

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2006-2009

(2007/C 72/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Suediei, care cuprinde perioada 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Suediei, care cuprinde perioada 2006-2009.

| (2) | Scenariul macroeconomic de la baza programului prevede o creștere reală a PIB-ului de la 4,0 % în 2006 la 3,0 % în medie până la sfârșitul programului, rămânând totuși aproape de potențialul său. O evaluare în comparație cu informațiile disponibile în prezent arată că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile, creșterea în 2006 fiind poate chiar mai mare. De asemenea, se pare că și previziunile programului în ceea ce privește inflația sunt realiste. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic de la baza programului prevede o creștere reală a PIB-ului de la 4,0 % în 2006 la 3,0 % în medie până la sfârșitul programului, rămânând totuși aproape de potențialul său. O evaluare în comparație cu informațiile disponibile în prezent arată că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile, creșterea în 2006 fiind poate chiar mai mare. De asemenea, se pare că și previziunile programului în ceea ce privește inflația sunt realiste.

| (3) | Pentru 2006, excedentul public general este estimat la 2,8 % din PIB în prognoza din toamna anului 2006 a serviciilor Comisiei, în comparație cu un rezultat de 0,9 % prevăzut în actualizarea precedentă a programului de convergență; diferența reflectă, în principal, un efect de bază care rezultă din excedentul mult mai ridicat decât se preconizase în 2005. Pe baza datelor disponibile referitoare la lichidități se pare că, datorită atât reducerii cheltuielilor primare cât și creșterii veniturilor din impozite, excedentul pe 2006 a fost probabil mai ridicat decât în prognoza serviciilor Comisiei. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, excedentul public general este estimat la 2,8 % din PIB în prognoza din toamna anului 2006 a serviciilor Comisiei, în comparație cu un rezultat de 0,9 % prevăzut în actualizarea precedentă a programului de convergență; diferența reflectă, în principal, un efect de bază care rezultă din excedentul mult mai ridicat decât se preconizase în 2005. Pe baza datelor disponibile referitoare la lichidități se pare că, datorită atât reducerii cheltuielilor primare cât și creșterii veniturilor din impozite, excedentul pe 2006 a fost probabil mai ridicat decât în prognoza serviciilor Comisiei.

| (4) | Programul actualizat confirmă că un excedent bugetar de aproximativ 2 % din PIB pe parcursul ciclului rămâne principala normă fiscală, însoțită de stabilirea de plafoane multianuale pentru cheltuieli. În Actul privind politica fiscală din primăvara anului 2007, guvernul va reevalua actualul obiectiv pentru excedentul general, luând în considerare decizia Eurostat cu privire la clasificarea sistemelor de pensii finanțate din al doilea pilon (2). După expirarea perioadei de tranziție pentru punerea în aplicare a acestei decizii (primăvara 2007), excedentul va scădea cu aproximativ 1 % din PIB în fiecare an, iar indicele îndatorării brute va cunoaște o schimbare ascendentă cu aproximativ 0,5 % din PIB. Strategia bugetară prezentată în actualizare prevede o scădere a excedentului în 2007 (de la 3,0 % din PIB în 2006 la 2,4 %), iar apoi preconizează o revenire progresivă (la 3,1 % în 2009); excedentul primar urmează o cale similară. Atât raportul cheltuieli-PIB cât și cel venit-PIB înregistrează o tendință descendentă pe întreaga perioadă a programului. Strategia este, într-o oarecare măsură, concentrată asupra ultimei părți a programului, reducerile de impozite din 2007 fiind doar parțial finanțate. În comparație cu actualizarea precedentă, traiectoria de adaptare pentru excedent (o scădere inițială urmată de o revenire treptată) este similară, dar cu o capacitate de finanțare netă mai ridicată pe întreg parcursul programului. |
| --- | --- |

(4)

Programul actualizat confirmă că un excedent bugetar de aproximativ 2 % din PIB pe parcursul ciclului rămâne principala normă fiscală, însoțită de stabilirea de plafoane multianuale pentru cheltuieli. În Actul privind politica fiscală din primăvara anului 2007, guvernul va reevalua actualul obiectiv pentru excedentul general, luând în considerare decizia Eurostat cu privire la clasificarea sistemelor de pensii finanțate din al doilea pilon (2). După expirarea perioadei de tranziție pentru punerea în aplicare a acestei decizii (primăvara 2007), excedentul va scădea cu aproximativ 1 % din PIB în fiecare an, iar indicele îndatorării brute va cunoaște o schimbare ascendentă cu aproximativ 0,5 % din PIB. Strategia bugetară prezentată în actualizare prevede o scădere a excedentului în 2007 (de la 3,0 % din PIB în 2006 la 2,4 %), iar apoi preconizează o revenire progresivă (la 3,1 % în 2009); excedentul primar urmează o cale similară. Atât raportul cheltuieli-PIB cât și cel venit-PIB înregistrează o tendință descendentă pe întreaga perioadă a programului. Strategia este, într-o oarecare măsură, concentrată asupra ultimei părți a programului, reducerile de impozite din 2007 fiind doar parțial finanțate. În comparație cu actualizarea precedentă, traiectoria de adaptare pentru excedent (o scădere inițială urmată de o revenire treptată) este similară, dar cu o capacitate de finanțare netă mai ridicată pe întreg parcursul programului.

| (5) | Excedentul structural (respectiv a soldului excedentului ajustat ciclic, cu excepția măsurilor de derogare și a altor măsuri temporare), calculat conform unei metodologii stabilite de comun acord, este preconizat să rămână peste 2 % din PIB pe întreaga perioadă a programului, avându-se în vedere necesitatea asigurării unei viabilități pe termen lung a finanțelor publice. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de convergență, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program corespunde obiectivului menționat anterior de atingere a unui excedent bugetar de 2 % din PIB în medie pe durata ciclului economic (adică în termeni structurali), pe care programul încearcă să îl mențină pe întreaga sa perioadă. OTM fiind sensibil mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit structural de aproximativ 1 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță care să împiedice apariția unui deficit excesiv. OTM este, de asemenea, mai ambițios decât cel pe care îl presupune nivelul datoriei și creșterea potențială medie pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Excedentul structural (respectiv a soldului excedentului ajustat ciclic, cu excepția măsurilor de derogare și a altor măsuri temporare), calculat conform unei metodologii stabilite de comun acord, este preconizat să rămână peste 2 % din PIB pe întreaga perioadă a programului, avându-se în vedere necesitatea asigurării unei viabilități pe termen lung a finanțelor publice. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de convergență, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program corespunde obiectivului menționat anterior de atingere a unui excedent bugetar de 2 % din PIB în medie pe durata ciclului economic (adică în termeni structurali), pe care programul încearcă să îl mențină pe întreaga sa perioadă. OTM fiind sensibil mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit structural de aproximativ 1 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță care să împiedice apariția unui deficit excesiv. OTM este, de asemenea, mai ambițios decât cel pe care îl presupune nivelul datoriei și creșterea potențială medie pe termen lung.

| (6) | Riscurile pentru prognozele bugetare din program par, în linii mari, echilibrate începând cu 2007. Perspectiva macroeconomică și prognozele în domeniul veniturilor din impozite par să reflecte ipoteze plauzibile, în ciuda unei anumite nesiguranțe cu privire la rezultatele viitoare în ceea ce privește fiscalitatea pe plus-valori. În sprijinul obiectivelor legate de cheltuieli vin rezultatele pozitive înregistrate în trecut datorită pragurilor pentru cheltuieli menționate mai sus. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile pentru prognozele bugetare din program par, în linii mari, echilibrate începând cu 2007. Perspectiva macroeconomică și prognozele în domeniul veniturilor din impozite par să reflecte ipoteze plauzibile, în ciuda unei anumite nesiguranțe cu privire la rezultatele viitoare în ceea ce privește fiscalitatea pe plus-valori. În sprijinul obiectivelor legate de cheltuieli vin rezultatele pozitive înregistrate în trecut datorită pragurilor pentru cheltuieli menționate mai sus.

| (7) | În lumina acestei analize a riscului, orientările bugetare ale programului par să fie suficiente pentru a menține OTM pe întreaga perioadă a programului, așa cum se prevede în acesta. În plus, programul asigură o marjă de siguranță suficientă împotriva nerespectării pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe perioada programului. Cu toate acestea, există riscul ca politica fiscală a programului să devină prociclică în 2007 caz în care, conform așteptărilor, perioada de conjunctură favorabilă ar trebui să continue. Acest fenomen nu ar fi conform cu Pactul de stabilitate și creștere. |
| --- | --- |

(7)

În lumina acestei analize a riscului, orientările bugetare ale programului par să fie suficiente pentru a menține OTM pe întreaga perioadă a programului, așa cum se prevede în acesta. În plus, programul asigură o marjă de siguranță suficientă împotriva nerespectării pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe perioada programului. Cu toate acestea, există riscul ca politica fiscală a programului să devină prociclică în 2007 caz în care, conform așteptărilor, perioada de conjunctură favorabilă ar trebui să continue. Acest fenomen nu ar fi conform cu Pactul de stabilitate și creștere.

| (8) | Se estimează că datoria publică brută a scăzut la 46,5 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință a PIB-ului prevăzută în tratat, de 60 %. În program se preconizează scăderea în continuare a ponderii datoriei cu 13,5 puncte procentuale pe perioada programului. |
| --- | --- |

(8)

Se estimează că datoria publică brută a scăzut la 46,5 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință a PIB-ului prevăzută în tratat, de 60 %. În program se preconizează scăderea în continuare a ponderii datoriei cu 13,5 puncte procentuale pe perioada programului.

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației din Suedia este mai mic decât media din UE, iar cheltuielile cu pensiile ar trebui să rămână relativ stabile pe termen lung ca procent din PIB datorită impactului considerabil pe care îl are sistemul de pensii cu privire la reducerea cheltuielilor. Poziția bugetară inițială cu un excedent primar ridicat contribuie la scăderea datoriei brute și la acumularea de active. Menținerea unor finanțe publice sănătoase, alături de existența în continuare a unui excedent, conform planurilor, ar contribui la reducerea riscurilor față de viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, se pare că Suedia se confruntă cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației din Suedia este mai mic decât media din UE, iar cheltuielile cu pensiile ar trebui să rămână relativ stabile pe termen lung ca procent din PIB datorită impactului considerabil pe care îl are sistemul de pensii cu privire la reducerea cheltuielilor. Poziția bugetară inițială cu un excedent primar ridicat contribuie la scăderea datoriei brute și la acumularea de active. Menținerea unor finanțe publice sănătoase, alături de existența în continuare a unui excedent, conform planurilor, ar contribui la reducerea riscurilor față de viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, se pare că Suedia se confruntă cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de convergență conține o analiză calitativă a impactului general al raportului de punere în aplicare din noiembrie 2006 a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. În plus, programul furnizează informații sistematice despre economiile sau cheltuielile bugetare rezultate direct ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare par să ia în considerare toate implicațiile asupra finanțelor publice pe care le au acțiunile stabilite în programul național de reformă. Măsurile din domeniul finanțelor publice, preconizate în programul de convergență par să fie conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe prevăd punerea în aplicare a unei serii de măsuri de creștere a ofertei de forță de muncă. |
| --- | --- |

(10)

Programul de convergență conține o analiză calitativă a impactului general al raportului de punere în aplicare din noiembrie 2006 a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. În plus, programul furnizează informații sistematice despre economiile sau cheltuielile bugetare rezultate direct ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare par să ia în considerare toate implicațiile asupra finanțelor publice pe care le au acțiunile stabilite în programul național de reformă. Măsurile din domeniul finanțelor publice, preconizate în programul de convergență par să fie conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe prevăd punerea în aplicare a unei serii de măsuri de creștere a ofertei de forță de muncă.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este, în mare parte, conformă cu orientările generale ale politicii economice cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este, în mare parte, conformă cu orientările generale ale politicii economice cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (3). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (3).

Concluzia generală este aceea că poziția bugetară pe termen mediu este solidă, iar strategia bugetară oferă un exemplu de politică fiscală conformă cu Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, este important să se acopere riscul de prociclicitate asigurându-se că o eventuală deteriorare a poziției bugetare în 2007, legată de reforme structurale destinate să încurajeze o participare mai intensă la piața forței de muncă, nu se va prelungi în anii ulteriori.

Tabel comparativ al principalelor prognoze macroeconomice și budgetare (4)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC dec. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |
| COM nov. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | n.a. |
| PC dec. 2005 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | n.a. |
| Inflația IAPC (5)

  (%) | PC dec. 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |
| COM nov. 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | n.a. |
| PC dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB potențial) | PC dec. 2006
   (6) | – 0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| COM nov. 2006 (10) | – 0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | n.a. |
| PC dec. 2005
   (6) | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PC dec. 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |
| COM nov. 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | n.a. |
| PC dec. 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC dec. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |
| COM nov. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | n.a. |
| PC dec. 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PC dec. 2006
   (6) | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| COM nov. 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | n.a. |
| PC dec. 2005
   (6) | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PC dec. 2006
   (8) | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| COM nov. 2006 (9) | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | n.a. |
| PC dec. 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PC dec. 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |
| COM nov. 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | n.a. |
| PC dec. 2005 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | n.a. |
| Sursa:

  Program de convergență (PC); Prognozele economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație în %)

PC dec. 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

2,7

COM nov. 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

n.a.

PC dec. 2005

2,4

3,1

2,8

2,3

n.a.

Inflația IAPC (5)

(%)

PC dec. 2006

1,3

1,9

2,2

1,5

1,9

COM nov. 2006

0,8

1,5

1,6

1,8

n.a.

PC dec. 2005

1,5

1,5

2,0

2,0

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB potențial)

PC dec. 2006
   (6)

– 0,7

0,0

0,3

0,3

0,3

COM nov. 2006 (10)

– 0,5

0,2

0,5

0,6

n.a.

PC dec. 2005
   (6)

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PC dec. 2006

3,0

3,0

2,4

2,7

3,1

COM nov. 2006

3,0

2,8

2,4

2,5

n.a.

PC dec. 2005

1,6

0,9

1,2

1,7

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC dec. 2006

4,6

4,5

4,1

4,2

4,6

COM nov. 2006

4,6

4,5

4,1

4,3

n.a.

PC dec. 2005

3,2

2,5

3,0

3,6

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PC dec. 2006
   (6)

3,4

3,0

2,2

2,5

3,0

COM nov. 2006

3,3

2,7

2,1

2,1

n.a.

PC dec. 2005
   (6)

1,8

0,9

1,1

1,7

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PC dec. 2006
   (8)

3,0

3,0

2,2

2,5

3,0

COM nov. 2006 (9)

2,9

2,7

2,1

2,1

n.a.

PC dec. 2005

1,8

0,9

1,1

1,7

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PC dec. 2006

50,3

46,5

41,5

37,4

33,0

COM nov. 2006

50,4

46,7

42,6

38,7

n.a.

PC dec. 2005

50,9

49,4

47,8

46,0

n.a.

Sursa:

Program de convergență (PC); Prognozele economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text se găsesc pe site-ul:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A se vedea Comunicatul de presă Eurostat nr. 30/2004 din 2 martie 2004 şi nr. 117/2004 din 23 septembrie 2004.

(3)  Printre altele, lipsesc date cu privire la anumiţi deflatori, la presiunea fiscală şi la creşterea pieţelor externe relevante.

(4)  Prognozele bugetare exclud impactul deciziei Eurostat din 2 martie 2004 privind clasificarea sistemelor de pensii finanțate, care trebuie pusă în aplicare până în momentul notificării din primăvara anului 2007. Având în vedere acest impact, soldul administrațiilor publice în conformitate cu programul actualizat ar atinge 2,0 % din PIB în 2005, 2,0 % în 2006, 1,3 % în 2007, 1,6 % în 2008 și 2,0 % în 2009, în timp ce datoria publică brută ar fi 50,9 % din PIB în 2005, 47,0 % în 2006, 42,0 % în 2007, 37,9 % în 2008 și 33,5 % în 2009.

(5)  Cifrele inflației din PC sunt estimate pe perioade cuprinse între decembrie-decembrie, în timp ce cifrele Comisiei reprezintă medii anuale. Aceasta explică diferența dintre cifrele Comisiei și IAPC pentru 2005 și 2006. Programul presupune, de asemenea, că IAPC va urma UND1X (indicele național al prețurilor de consum, excluzând modificările care afectează impozitele indirecte, subvențiile și cheltuielile pentru dobânzile pe ipoteci) în 2008 și 2009. Cu toate acestea, conform așteptărilor, IAPC ar fi cu 0,5 puncte procentuale mai mare decât inflația UND1X în 2007, accentuând astfel scăderea prevăzută în program a inflației IAPC în 2008.

(6)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(7)  Sold bugetar ajustat ciclic (similar cu rândurile precedente), exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare.

(8)  Derogări și alte măsuri temporare extrase din program (0,4 % din PIB în 2005; conducând la o reducere a deficitului).

(9)  Derogări și alte măsuri temporare extrase din previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (0,4 % din PIB în 2005; conducând la o reducere a deficitului).

(10)  Pe baza creșterii potențiale estimate de 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % și respectiv 3,0 % pe perioada 2005-2008.

Sursa:

Program de convergență (PC); Prognozele economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/20

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2006/2007-2011/2012

(2007/C 72/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2006/2007 și exercițiul financiar 2011/2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2006/2007 și exercițiul financiar 2011/2012 (2).

| (2) | Programul cuprinde două scenarii macroeconomice: un scenariu central și unul alternativ, care se bazează pe o tendință de creștere cu 0,25 % mai redusă decât în cazul scenariului central. Previziunile privind finanțele publice din versiunea actualizată a programului de convergență se bazează pe al doilea scenariu, mai prudent decât scenariul central și care este considerat drept scenariul de referință pentru prezenta evaluare. Se preconizează o creștere a PIB-ului real de 2,75 % în 2006 și 2007, cu stabilirea la o medie de 2,5 % pe parcursul restului perioadei de programare. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Previziunile privind inflația, în privința căreia se prevede o scădere de la 2,5 % în 2006 la 2 % începând cu 2007, par să fie pesimiste pe termen scurt, dar totuși plauzibile, în lumina rezultatelor publicate recent. |
| --- | --- |

(2)

Programul cuprinde două scenarii macroeconomice: un scenariu central și unul alternativ, care se bazează pe o tendință de creștere cu 0,25 % mai redusă decât în cazul scenariului central. Previziunile privind finanțele publice din versiunea actualizată a programului de convergență se bazează pe al doilea scenariu, mai prudent decât scenariul central și care este considerat drept scenariul de referință pentru prezenta evaluare. Se preconizează o creștere a PIB-ului real de 2,75 % în 2006 și 2007, cu stabilirea la o medie de 2,5 % pe parcursul restului perioadei de programare. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Previziunile privind inflația, în privința căreia se prevede o scădere de la 2,5 % în 2006 la 2 % începând cu 2007, par să fie pesimiste pe termen scurt, dar totuși plauzibile, în lumina rezultatelor publicate recent.

| (3) | Pentru 2006/2007, deficitul administrațiilor publice este estimat la 3 % din PIB în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006. Prezenta versiune actualizată a programului de convergență preconizează un deficit de 2,8 % din PIB pentru același an, ceea ce implică menținerea, până la încheierea exercițiului financiar, a tendințelor recente de creștere viguroasă a veniturilor și de ritm mai scăzut de creștere a cheltuielilor. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006/2007, deficitul administrațiilor publice este estimat la 3 % din PIB în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006. Prezenta versiune actualizată a programului de convergență preconizează un deficit de 2,8 % din PIB pentru același an, ceea ce implică menținerea, până la încheierea exercițiului financiar, a tendințelor recente de creștere viguroasă a veniturilor și de ritm mai scăzut de creștere a cheltuielilor.

| (4) | Obiectivele-cheie ale politicii fiscale, astfel cum au fost identificate în actualizarea programului de convergență, urmăresc asigurarea viabilității pe termen lung, egalitatea între generații și în cadrul aceleiași generații și, în acest sens, sprijinirea politicii monetare, permițând în special factorilor de stabilizare automată să faciliteze evoluția economică. Programul preconizează o reducere a deficitului la o valoare mai mică de 3 % din PIB până în 2006/2007 (2,8 %) și la 1,4 % din PIB până la sfârșitul perioadei de previzionare, în 2011/2012. Se preconizează o reechilibrare a soldului primar (estimat ca un deficit de 0,6 % din PIB în 2005/2006) până în 2008/2009 și atingerea unui excedent de 0,7 % din PIB până în 2011/2012. Ajustarea bugetară este repartizată în mod egal între venituri și cheltuieli pe parcursul perioadei de previzionare. Se preconizează o creștere a ponderii veniturilor în primii doi ani ai perioadei de previzionare, determinată parțial de măsuri discreționare. În ceea ce privește cheltuielile, se preconizează o ajustare semnificativă începând cu 2008/2009, prin intermediul unei moderări a creșterii cheltuielilor curente. Se estimează o stabilizare a investițiilor publice la 2,25 % din PIB după 2006/2007, astfel cum sunt definite în programul de convergență (3), astfel încât, începând cu 2007/2008, se preconizează utilizarea integrală a deficitului la finanțarea investițiilor publice. Strategia de ajustare este conformă, în linii mari, cu cea preconizată în cadrul actualizării din 2005, pe fondul unei perspective macroeconomice mai favorabile pe termen scurt. |
| --- | --- |

(4)

Obiectivele-cheie ale politicii fiscale, astfel cum au fost identificate în actualizarea programului de convergență, urmăresc asigurarea viabilității pe termen lung, egalitatea între generații și în cadrul aceleiași generații și, în acest sens, sprijinirea politicii monetare, permițând în special factorilor de stabilizare automată să faciliteze evoluția economică. Programul preconizează o reducere a deficitului la o valoare mai mică de 3 % din PIB până în 2006/2007 (2,8 %) și la 1,4 % din PIB până la sfârșitul perioadei de previzionare, în 2011/2012. Se preconizează o reechilibrare a soldului primar (estimat ca un deficit de 0,6 % din PIB în 2005/2006) până în 2008/2009 și atingerea unui excedent de 0,7 % din PIB până în 2011/2012. Ajustarea bugetară este repartizată în mod egal între venituri și cheltuieli pe parcursul perioadei de previzionare. Se preconizează o creștere a ponderii veniturilor în primii doi ani ai perioadei de previzionare, determinată parțial de măsuri discreționare. În ceea ce privește cheltuielile, se preconizează o ajustare semnificativă începând cu 2008/2009, prin intermediul unei moderări a creșterii cheltuielilor curente. Se estimează o stabilizare a investițiilor publice la 2,25 % din PIB după 2006/2007, astfel cum sunt definite în programul de convergență (3), astfel încât, începând cu 2007/2008, se preconizează utilizarea integrală a deficitului la finanțarea investițiilor publice. Strategia de ajustare este conformă, în linii mari, cu cea preconizată în cadrul actualizării din 2005, pe fondul unei perspective macroeconomice mai favorabile pe termen scurt.

| (5) | Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural (adică a soldului bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la 2,5 % din PIB în 2006/2007 la circa 1,25 % din PIB în ultimul an al perioadei de programare, 2011/2012. Pe baza acestor previziuni, ritmul ajustării este mai accelerat între 2006/2007 și 2008/2009, dar se reduce ulterior. Precum în cazul actualizării din 2005, nu se specifică un obiectiv pe termen mediu (OTM) cantitativ pentru soldul structural. Programul se referă la obiectivele fiscale în temeiul normelor interne, care sunt conforme cu stabilizarea raportului datorie-PIB la un nivel relativ scăzut, dar care asigură numai în anumite situații o marjă de siguranță cu privire la pragul de deficit al administrațiilor publice de 3 % din PIB. |
| --- | --- |

(5)

Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural (adică a soldului bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la 2,5 % din PIB în 2006/2007 la circa 1,25 % din PIB în ultimul an al perioadei de programare, 2011/2012. Pe baza acestor previziuni, ritmul ajustării este mai accelerat între 2006/2007 și 2008/2009, dar se reduce ulterior. Precum în cazul actualizării din 2005, nu se specifică un obiectiv pe termen mediu (OTM) cantitativ pentru soldul structural. Programul se referă la obiectivele fiscale în temeiul normelor interne, care sunt conforme cu stabilizarea raportului datorie-PIB la un nivel relativ scăzut, dar care asigură numai în anumite situații o marjă de siguranță cu privire la pragul de deficit al administrațiilor publice de 3 % din PIB.

| (6) | Riscurile care afectează previziunile bugetare din program par să fie, în ansamblu, echilibrate până în 2007/2008, dar rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele previzionate în programul următor, în funcție de implementarea controlului cheltuielilor. Creșterea preconizată a raportului impozite-PIB se bazează, în parte, pe factori relativ volatili, precum profitul provenit din sectoarele financiar și al producției de petrol. Cu toate acestea, dezvoltările economice recente, inclusiv un nivel ridicat al rentabilității, par să sprijine estimări relativ optimiste privind veniturile. Începând cu 2008/2009 însă, realizarea obiectivelor de reducere a deficitului prevăzute în program va depinde de punerea în aplicare a previziunilor privind moderarea estimată a creșterii cheltuielilor și de o monitorizare activă, destinată consolidării limitării cheltuielilor. Punerea în aplicare completă a reducerii creșterii cheltuielilor în raportul global de analiză a cheltuielilor va fi esențială pentru îndeplinirea obiectivelor programului. Autoritățile din Regatul Unit au anunțat în prealabil o reducere a bugetului alocat câtorva departamente mai mici și s-au angajat să efectueze reduceri anuale efective cu 5 % ale bugetelor administrațiilor publice și să economisească în mod rentabil. Cu toate acestea, cea mai mare parte din moderarea cheltuielilor începând cu 2008/2009 nu se concretizează, deocamdată, prin alocări bugetare specifice, deoarece acestea trebuie să fie confirmate în cadrul raportului de analiză globală a cheltuielilor, prevăzut a fi realizat în iulie 2007 de către autorități, care va conține planuri stricte privind cheltuielile până în 2010/2011. Rezultatele monitorizării active destinate consolidării limitării cheltuielilor sunt pozitive. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile care afectează previziunile bugetare din program par să fie, în ansamblu, echilibrate până în 2007/2008, dar rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele previzionate în programul următor, în funcție de implementarea controlului cheltuielilor. Creșterea preconizată a raportului impozite-PIB se bazează, în parte, pe factori relativ volatili, precum profitul provenit din sectoarele financiar și al producției de petrol. Cu toate acestea, dezvoltările economice recente, inclusiv un nivel ridicat al rentabilității, par să sprijine estimări relativ optimiste privind veniturile. Începând cu 2008/2009 însă, realizarea obiectivelor de reducere a deficitului prevăzute în program va depinde de punerea în aplicare a previziunilor privind moderarea estimată a creșterii cheltuielilor și de o monitorizare activă, destinată consolidării limitării cheltuielilor. Punerea în aplicare completă a reducerii creșterii cheltuielilor în raportul global de analiză a cheltuielilor va fi esențială pentru îndeplinirea obiectivelor programului. Autoritățile din Regatul Unit au anunțat în prealabil o reducere a bugetului alocat câtorva departamente mai mici și s-au angajat să efectueze reduceri anuale efective cu 5 % ale bugetelor administrațiilor publice și să economisească în mod rentabil. Cu toate acestea, cea mai mare parte din moderarea cheltuielilor începând cu 2008/2009 nu se concretizează, deocamdată, prin alocări bugetare specifice, deoarece acestea trebuie să fie confirmate în cadrul raportului de analiză globală a cheltuielilor, prevăzut a fi realizat în iulie 2007 de către autorități, care va conține planuri stricte privind cheltuielile până în 2010/2011. Rezultatele monitorizării active destinate consolidării limitării cheltuielilor sunt pozitive.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare să fie, în ansamblu, conformă cu obiectivele de corectare a deficitului excesiv până în 2006/2007, în conformitate cu recomandarea Consiliului. Cu toate acestea, orientarea bugetară asigură o marjă de siguranță suficientă pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale, numai în jurul anilor 2009/2010, când previziunile depind de rezultatul raportului de analiză globală a cheltuielilor. Ritmul consolidării fiscale enunțat de program ar trebui, prin urmare, să fie consolidat în anii următori corectării deficitului excesiv. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare să fie, în ansamblu, conformă cu obiectivele de corectare a deficitului excesiv până în 2006/2007, în conformitate cu recomandarea Consiliului. Cu toate acestea, orientarea bugetară asigură o marjă de siguranță suficientă pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale, numai în jurul anilor 2009/2010, când previziunile depind de rezultatul raportului de analiză globală a cheltuielilor. Ritmul consolidării fiscale enunțat de program ar trebui, prin urmare, să fie consolidat în anii următori corectării deficitului excesiv.

| (8) | Se estimează o creștere treptată de-a lungul perioadei de previzionare a ponderii datoriei brute, care, fiind de 42,1 % din PIB în 2005/2006, se situează cu mult sub valoarea de referință din tratat, de 60 % din PIB, pentru a ajunge cu puțin peste 44 % din PIB în 2008/2009. Prin urmare, se preconizează o stabilizare a ponderii și, ulterior, o scădere a acesteia, la sfârșitul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(8)

Se estimează o creștere treptată de-a lungul perioadei de previzionare a ponderii datoriei brute, care, fiind de 42,1 % din PIB în 2005/2006, se situează cu mult sub valoarea de referință din tratat, de 60 % din PIB, pentru a ajunge cu puțin peste 44 % din PIB în 2008/2009. Prin urmare, se preconizează o stabilizare a ponderii și, ulterior, o scădere a acesteia, la sfârșitul perioadei de programare.

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Regatul Unit se apropie de media UE. Cheltuielile cu sistemul de pensii prezintă creșteri întrucâtva mai limitate decât media din UE, în parte datorită faptului că, în mod tradițional, Regatul Unit recurge mai mult decât alte țări din UE la sistemele de pensii private. Reformele propuse în domeniul dispozițiilor privind sistemul de pensii provin din preocuparea ca aceste dispoziții să nu devină necorespunzătoare în viitor. Aceste reforme urmăresc să încurajeze economisirile private pentru pensie și creșterea bugetului alocat pensiilor publice, determinând astfel o creștere a cheltuielilor cu sistemul public de pensii mai mare decât cea previzionată anterior; reforma include, de asemenea, o creștere progresivă a vârstei începând de la care se acordă dreptul la pensie publică. Poziția bugetară inițială, deși ușor îmbunătățită față de 2005, constituie în continuare un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, dacă nu se produce o reducere semnificativă a deficitului pe termen mediu, chiar înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Consolidarea finanțelor publice prin întărirea poziției bugetare într-un ritm mai accentuat decât cel prevăzut de programul de convergență ar contribui astfel la reducerea riscurilor care afectează viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, Regatul Unit pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Regatul Unit se apropie de media UE. Cheltuielile cu sistemul de pensii prezintă creșteri întrucâtva mai limitate decât media din UE, în parte datorită faptului că, în mod tradițional, Regatul Unit recurge mai mult decât alte țări din UE la sistemele de pensii private. Reformele propuse în domeniul dispozițiilor privind sistemul de pensii provin din preocuparea ca aceste dispoziții să nu devină necorespunzătoare în viitor. Aceste reforme urmăresc să încurajeze economisirile private pentru pensie și creșterea bugetului alocat pensiilor publice, determinând astfel o creștere a cheltuielilor cu sistemul public de pensii mai mare decât cea previzionată anterior; reforma include, de asemenea, o creștere progresivă a vârstei începând de la care se acordă dreptul la pensie publică. Poziția bugetară inițială, deși ușor îmbunătățită față de 2005, constituie în continuare un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, dacă nu se produce o reducere semnificativă a deficitului pe termen mediu, chiar înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Consolidarea finanțelor publice prin întărirea poziției bugetare într-un ritm mai accentuat decât cel prevăzut de programul de convergență ar contribui astfel la reducerea riscurilor care afectează viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, Regatul Unit pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de convergență conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. În plus, programul furnizează informații sistematice cu privire la costurile sau economiile bugetare rezultate direct ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă. Măsurile din domeniul finanțelor publice care sunt menționate în programul de convergență par să fie conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe urmăresc punerea în aplicare treptată a obiectivelor guvernamentale de sporire a eficienței și a rentabilității în sectorul prestării de servicii publice, în timp ce previziunile privind finanțele pe termen lung includ costul estimat al reformei propuse a sistemului de pensii. |
| --- | --- |

(10)

Programul de convergență conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. În plus, programul furnizează informații sistematice cu privire la costurile sau economiile bugetare rezultate direct ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă. Măsurile din domeniul finanțelor publice care sunt menționate în programul de convergență par să fie conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe urmăresc punerea în aplicare treptată a obiectivelor guvernamentale de sporire a eficienței și a rentabilității în sectorul prestării de servicii publice, în timp ce previziunile privind finanțele pe termen lung includ costul estimat al reformei propuse a sistemului de pensii.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (4).

Concluzia generală este că programul se îndreaptă în linii mari în direcția corectării deficitului excesiv până la termenul limită impus de Consiliu (exercițiul financiar 2006/2007). Consiliul invită Regatul Unit să continue consolidarea și dincolo de 2009/2010. Realizarea obiectivelor bugetare după 2007/2008 depinde de punerea în aplicare efectivă a proiectelor de limitare a cheltuielilor.

Având în vedere prezenta evaluare, Regatul Unit este invitat de către Consiliu să continue consolidarea bugetară pe parcursul perioadei de programare, mai ales prin punerea în aplicare a proiectelor de limitare a creșterii cheltuielilor după 2007/2008, și să își consolideze în continuare poziția fiscală în scopul acoperirii riscurilor care afectează viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

De asemenea, Regatul Unit este invitat să respecte cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC decembrie 2006
   (5) | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM noiembrie 2006 (6) | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC decembrie 2006
   (5) | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC decembrie 2006
   (5) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM noiembrie 2006 (6) | 2,1 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC decembrie 2005 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB-ul potențial) | PC decembrie 2006
   (7) | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM noiembrie 2006 (6)
   (8) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC decembrie 2005
   (7) | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PC decembrie 2006
   (9)
   (10) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 |
| COM noiembrie 2006 (10)
   (11) | – 2,9 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | n.a | n.a | n.a. |
| PC decembrie 2005
   (9) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC decembrie 2006
   (12) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | – 0,7 |
| COM noiembrie 2006 | – 0,9 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC decembrie 2005
   (12) | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PC decembrie 2006
   (7)
   (9) | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| COM noiembrie 2006 (8) | – 2,8 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC decembrie 2005
   (7) | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | n.a. |
| Sold structural (13)

  (% din PIB) | PC decembrie 2006
   (7)
   (9) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| COM noiembrie 2006 (8) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC Decembrie 2005 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PC decembrie 2006 | 42,7 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44,0 | 43,6 |
| COM noiembrie 2006 | 42,1 | 42,5 | 43,4 | 44,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC decembrie 2005 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 | n.a. |
| Actualizarea din 2006 a Programului de convergență al Regatului Unit, previziunile serviciilor Comisiei. |

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

PIB real

(variație în %)

PC decembrie 2006
   (5)

1 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

COM noiembrie 2006 (6)

1,9

2,7

2,6

2,4

n.a.

n.a.

n.a.

PC decembrie 2006
   (5)

1Formula

2Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC decembrie 2006
   (5)

2

2 Formula

2

2

2

2

2

COM noiembrie 2006 (6)

2,1

2,4

2,2

2,0

n.a.

n.a.

n.a.

PC decembrie 2005

2Formula

2

2

2

2

2

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB-ul potențial)

PC decembrie 2006
   (7)

– 0,5

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

COM noiembrie 2006 (6)
   (8)

– 0,3

– 0,4

– 0,5

– 0,7

n.a.

n.a.

n.a.

PC decembrie 2005
   (7)

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PC decembrie 2006
   (9)
   (10)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

COM noiembrie 2006 (10)
   (11)

– 2,9

– 3,0

– 2,7

– 2,5

n.a

n.a

n.a.

PC decembrie 2005
   (9)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC decembrie 2006
   (12)

– 0,8

– 0,6

– 0,2

– 0,1

– 0,3

– 0,5

– 0,7

COM noiembrie 2006

– 0,9

– 1,0

– 0,6

– 0,4

n.a.

n.a.

n.a.

PC decembrie 2005
   (12)

– 1,0

– 0,7

– 0,3

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PC decembrie 2006
   (7)
   (9)

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

COM noiembrie 2006 (8)

– 2,8

– 2,8

– 2,4

– 2,2

n.a.

n.a.

n.a.

PC decembrie 2005
   (7)

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

n.a.

Sold structural (13)

(% din PIB)

PC decembrie 2006
   (7)
   (9)

– 3,0

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

COM noiembrie 2006 (8)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 2,2

n.a.

n.a.

n.a.

PC Decembrie 2005

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PC decembrie 2006

42,7

43,7

44,1

44,2

44,2

44,0

43,6

COM noiembrie 2006

42,1

42,5

43,4

44,1

n.a.

n.a.

n.a.

PC decembrie 2005

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

n.a.

Actualizarea din 2006 a Programului de convergență al Regatului Unit, previziunile serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele menţionate în textul de faţă pot fi găsite la următoarea adresă de internet:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În Regatul Unit, exerciţiul financiar se derulează din aprilie până în martie.

(3)  Definiţia investiţiilor publice, inclusă în programul de convergenţă al Regatului Unit, care nu este un concept SEC, acoperă toate investiţiile din sectorul public (şi anume atât companii publice, cât şi administraţia publică) şi include subvenţiile de capital acordate sectorului privat, exceptând deprecierea.

(4)  În special, nu sunt furnizate datele privind previziunile în materie de ocupare a forţei de muncă, şomaj, inflaţie salarială şi nicio repartizare detaliată a previziunilor privind veniturile şi cheltuielile administraţiilor publice după 2007/2008. În comparaţie cu actualizarea din 2005, perioada de repartizare a cheltuielilor cu administraţiile publice este mai scurtă în această versiune, care reprezintă ultima actualizare înainte de stabilirea unor noi planuri detaliate de cheltuieli în cadrul raportului de analiză globală a cheltuielilor din iulie 2007.

(5)  Previziuni privind PIB-ul și inflația, care pun în lumină situația preconizată de autorități cu privire la finanțele publice; provenite dintr-un scenariu în care tendința de creștere este cu 0,25 % mai ridicată.

(6)  Previziunile serviciilor Comisiei pe baza unui an calendaristic.

(7)  Calculele diferenței de producție, în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord pe baza datelor furnizate de programul de convergență. Calculele diferenței de producție se bazează pe datele care susțin scenariul central privind tendința de creștere.

(8)  Diferențe de producție bazate pe previziuni de creștere potențială de 2,8 % în 2006, 2,7 % în 2007 și 2,6 % în 2008.

(9)  Cifre din programul de convergență ajustate pentru tratarea veniturilor UMTS. Autoritățile Regatului Unit includ, în cadrul previziunilor privind soldul administrațiilor publice, încasări anuale de aproximativ 1 miliard de lire sterline provenite din vânzarea de licențe UMTS în 2000. Această ajustare, destinată orientării previziunilor pe o bază PDE, determină reducerea soldului cu aproximativ 0,1 puncte procentuale (cu alte cuvinte, creșterea deficitului) în fiecare an. Toate datele prezentate în acest tabel au făcut obiectul acestei ajustări aplicate de către serviciile Comisiei datelor din program.

(10)  Ca urmare a discuțiilor dintre Eurostat și Institutul Național de Statistică din Regatul Unit, se pare că anularea datoriei Nigeriei va fi reclasificată în cadrul conturilor publice ca determinând o creștere a deficitului cu aproximativ 0,1 % din PIB, atât în 2005/2006 cât și în 2006/2007.

(11)  Previziunile serviciilor Comisiei sunt anterioare măsurilor discreționare anunțate în cadrul raportului de proiect de buget din decembrie 2006 și sunt incluse în programul de convergență. În lipsa unor planuri de cheltuieli anunțate începând cu 2008/2009, previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei adoptă o ipoteză tehnică conform căreia cheltuielile rămân constante, ca procent din PIB, în timp ce programul de convergență utilizează o ipoteză de lucru care implică o reducere a raportului cheltuieli-PIB.

(12)  Datele din programul de convergență, adaptate conform unei definiții a soldului primar care utilizează plăți de dobânzi brute, mai degrabă decât nete.

(13)  Soldul ajustat ciclic (calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord), exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare. Măsuri de derogare și alte măsuri temporare preluate din previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 și bazate pe informațiile furnizate de Institutul Național de Statistică (0,3 % din PIB în 2005/2006).

Sursa:

Actualizarea din 2006 a Programului de convergență al Regatului Unit, previziunile serviciilor Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/24

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/07)

| Data adoptării deciziei | 30.11.2006 |
| --- | --- |
| Ajutorul nr. | N 293/06 |
| Stat membru | Regatul Unit |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002 |
| Temei legal | Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003) |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Promovarea dreptului de proprietate asupra locuințelor sociale |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 20 milioane GBP; Buget global: 140 milioane GBP |
| Valoare | 60 % |
| Durată | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Sectoare economice | — |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | — |
| Alte informații | Raport anual detaliat privind aplicarea sistemului |

Data adoptării deciziei

30.11.2006

Ajutorul nr.

N 293/06

Stat membru

Regatul Unit

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002

Temei legal

Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003)

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Promovarea dreptului de proprietate asupra locuințelor sociale

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 20 milioane GBP; Buget global: 140 milioane GBP

Valoare

60 %

Durată

1.1.2007-31.12.2013

Sectoare economice

—

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

—

Alte informații

Raport anual detaliat privind aplicarea sistemului

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 9.2.2007 |
| --- | --- |
| Ajutorul nr. | N 773/06 |
| Stat membru | Austria |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten |
| Temei legal | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Salvarea întreprinderilor în dificultate, Restructurarea întreprinderilor în dificultate |
| Forma de ajutor | Subvenție directă, Împrumut cu dobândă redusă |
| Buget | Buget anual: 1,9 milioane EUR; Buget global: 5,22 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată | Până la 9.10.2009 |
| Sectoare economice | — |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

9.2.2007

Ajutorul nr.

N 773/06

Stat membru

Austria

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten

Temei legal

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Salvarea întreprinderilor în dificultate, Restructurarea întreprinderilor în dificultate

Forma de ajutor

Subvenție directă, Împrumut cu dobândă redusă

Buget

Buget anual: 1,9 milioane EUR; Buget global: 5,22 milioane EUR

Valoare

—

Durată

Până la 9.10.2009

Sectoare economice

—

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 16.5.2006 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | NN 4/06 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ammodernamento delle navi da pesca |
| Temei juridic | — | Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004 |

Data adoptării deciziei

16.5.2006

Numărul de referință al ajutorului

NN 4/06

Stat membru

Italia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ammodernamento delle navi da pesca

Temei juridic

—

Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004

| — | Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali |
| --- | --- |

—

Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Modernizarea navelor de pescuit

Forma ajutorului

Rate prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2792/1999

Buget

320 000 EUR

Intensitate

Rate prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2792/1999

Durată

1 an (buget 2005)

Sectoare economice

Întreprinderi de prelucrare și comercializare a produselor pescărești și de acvacultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

—

Alte informații

Raport privind punerea în aplicare

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/27

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul nr. COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/08)

La data 23 martie 2007, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4585. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4585. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/27

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul nr. COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/09)

La data 21 martie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4554. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4554. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/28

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul nr. COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/10)

La data 16 februarie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4503. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4503. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/28

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul nr. COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/11)

La data 16 februarie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4502. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4502. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/29

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul nr. COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/12)

La data 22 februarie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4547. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4547. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/29

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul nr. COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/13)

La data 19 martie 2007, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4571. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4571. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu)

---

Europol

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/30

---

DECIZIA CONSILIULUI DE ADMINISTRAȚIE AL EUROPOL

din 20 martie 2007

privind mecanismele de control pentru recuperarea informațiilor din sistemele computerizate

(2007/C 72/14)

CONSILIUL DE ADMINISTRAȚIE AL EUROPOL,

având în vedere Convenția bazată pe articolul K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind înființarea unui Oficiu European de Poliție (1), modificată de Actul Consiliului din 27 noiembrie 2003 de stabilire, în temeiul articolului 43 alineatul (1) din Convenția privind înființarea unui Oficiu European de Poliție (Convenția Europol), un Protocol de modificare a Convenției (2) respective (denumit în cele ce urmează „protocolul”), în special articolul 16,

în urma consultării cu Organismul Comun de Supraveghere (3),

întrucât:

| (1) | articolul 1 alineatul (8) din protocol modifică articolul 16 din Convenția Europol, care stipulează faptul că Europol stabilește mecanismele adecvate de control pentru a permite verificarea legalității recuperării din sistemele computerizate a informațiilor colectate prevăzute la articolele 6 și 6a din Convenția Europol, astfel cum au fost modificate de protocol, |
| --- | --- |

(1)

articolul 1 alineatul (8) din protocol modifică articolul 16 din Convenția Europol, care stipulează faptul că Europol stabilește mecanismele adecvate de control pentru a permite verificarea legalității recuperării din sistemele computerizate a informațiilor colectate prevăzute la articolele 6 și 6a din Convenția Europol, astfel cum au fost modificate de protocol,

| (2) | datele furnizate de statele membre și terți pentru includerea în fișierele de analiză și în sistemul informatic și care sunt procesate în conformitate cu articolul 3 din Actul Consiliului din 3 noiembrie 1998 de adoptare a normelor aplicabile fișierelor de analiză (4) și în conformitate cu articolul 6a din Convenția Europol, astfel cum a fost adăugat de protocol, vor face în mod egal obiectul mecanismului de control prevăzut la articolul 16 din Convenția Europol, astfel cum a fost modificat, |
| --- | --- |

(2)

datele furnizate de statele membre și terți pentru includerea în fișierele de analiză și în sistemul informatic și care sunt procesate în conformitate cu articolul 3 din Actul Consiliului din 3 noiembrie 1998 de adoptare a normelor aplicabile fișierelor de analiză (4) și în conformitate cu articolul 6a din Convenția Europol, astfel cum a fost adăugat de protocol, vor face în mod egal obiectul mecanismului de control prevăzut la articolul 16 din Convenția Europol, astfel cum a fost modificat,

ADOPTĂ URMĂTOAREA DECIZIE:

Articolul 1

Europol stabilește mecanisme de control pentru asigurarea faptului că în cazul tuturor recuperărilor, inclusiv tentativele de recuperare a datelor din sisteme computerizate, a informațiilor colectate prevăzute la articolele 6 și 6a din Convenția Europol, este posibilă cel puțin confirmarea următoarelor informații:

| 1) | un număr unic de referință referitor la recuperare sau tentativa de recuperare, |
| --- | --- |

1)

un număr unic de referință referitor la recuperare sau tentativa de recuperare,

| 2) | componentele sistemului computerizat de informații colectate, prevăzut la articolele 6 și 6a din Convenția Europol care au fost accesate sau consultate, |
| --- | --- |

2)

componentele sistemului computerizat de informații colectate, prevăzut la articolele 6 și 6a din Convenția Europol care au fost accesate sau consultate,

| 3) | identificarea utilizatorului, |
| --- | --- |

3)

identificarea utilizatorului,

| 4) | data și ora recuperării sau consultării, inclusiv tentativele de recuperare, |
| --- | --- |

4)

data și ora recuperării sau consultării, inclusiv tentativele de recuperare,

| 5) | după caz, fișierul de analiză sau fișierele relevante, |
| --- | --- |

5)

după caz, fișierul de analiză sau fișierele relevante,

| 6) | identitatea persoanei sau persoanelor ale căror date au fost investigate sau accesate și afișate sau identificarea înregistrării recuperate. |
| --- | --- |

6)

identitatea persoanei sau persoanelor ale căror date au fost investigate sau accesate și afișate sau identificarea înregistrării recuperate.

Articolul 2

Informațiile colectate în conformitate cu articolul 1 vor fi folosite de funcționarii Europol autorizați să asigure respectarea normelor Europol privind protejarea datelor, precum și de organismele de supraveghere prevăzute la articolele 23 și 24 din Convenția Europol, exclusiv în vederea verificării legalității recuperărilor din sistemul computerizat a informațiilor colectate prevăzute la articolele 6 și 6a din Convenția Europol.

Articolul 3

Informațiile colectate în conformitate cu articolul 1 sunt șterse după șase luni, cu excepția cazului în care datele sunt necesare pentru un control aflat în derulare.

Articolul 4

Europol, pentru procesarea datelor prevăzute de prezenta decizie, respectă normele privind protecția datelor și securitatea acestora, stabilite de Convenția Europol, în special articolul 14 alineatul (3) și articolul 25, precum și normele adoptate pentru punerea acesteia în aplicare.

Articolul 5

Deciziile Consiliului de Administrație din 9 iunie 1999 privind întocmirea de rapoarte pentru recuperarea datelor cu caracter personal și din 28 februarie 2001 privind întocmirea de rapoarte pentru recuperarea datelor cu caracter personal în Sistemul Informatic se abrogă.

Articolul 6

Prezenta decizie intră în vigoare la 19 aprilie 2007.

Adoptată la Haga, 20 martie 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

Președintele Consiliului de administrație

---

(1)  JO C 316, 27.11.1995, p. 2.

1

(2)  JO C 2, 6.1.2004, p. 1.

2

(3)  A se vedea Avizul 06/40 din 19 octombrie 2006.

3

(4)  JO C 26, 30.1.1999, p. 1.

4

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/32

---

DECIZIA CONSILIULUI DE ADMINISTRAȚIE AL EUROPOL

din 20 martie 2007

de stabilire a normelor care reglementează înțelegerile în scopul asocierii experților terților la activitățile grupurilor de analiză

(2007/C 72/15)

CONSILIUL DE ADMINISTRAȚIE AL EUROPOL,

având în vedere Convenția privind constituirea Oficiului European de Poliție (Convenția Europol), astfel cum a fost modificată prin Actul Consiliului din 27 noiembrie 2003, prin care s-a stabilit, în temeiul articolului 43 alineatul (1) din Convenția privind constituirea Oficiului European de Poliție, Protocolul de modificare a acestei Convenții (1), și, în special, articolul 10 alineatul (9),

având în vedere avizul Organismului Comun de Supraveghere,

întrucât este sarcina Consiliului de administrație să stabilească, prin votul a două treimi din membrii săi, normele care reglementează înțelegerile în scopul asocierii experților terților la activitățile grupurilor de analiză,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii:

| (a) | „grup de analiză ”reprezintă grupul în care sunt reuniți participanții la un proiect de analiză, după cum se menționează în articolul 10 alineatul (2) din Convenția Europol; |
| --- | --- |

(a)

„grup de analiză ”reprezintă grupul în care sunt reuniți participanții la un proiect de analiză, după cum se menționează în articolul 10 alineatul (2) din Convenția Europol;

| (b) | „înțelegere ”reprezintă acordul între Europol și o terță parte privind reglementarea asocierii celei din urmă la activitățile unui grup de analiză; |
| --- | --- |

(b)

„înțelegere ”reprezintă acordul între Europol și o terță parte privind reglementarea asocierii celei din urmă la activitățile unui grup de analiză;

| (c) | „asocierea ”experților terților la activitățile unui grup de analiză reprezintă faptul că acești experți au dreptul să participe la întâlnirile grupului de analiză, să fie, la cerere, informați de Europol cu privire la evoluția dosarului care face obiectul analizei, să primească și să transmită, în conformitate cu dispozițiile legale aplicabile, rezultatele analizei care privesc terța parte pe care îl reprezintă; |
| --- | --- |

(c)

„asocierea ”experților terților la activitățile unui grup de analiză reprezintă faptul că acești experți au dreptul să participe la întâlnirile grupului de analiză, să fie, la cerere, informați de Europol cu privire la evoluția dosarului care face obiectul analizei, să primească și să transmită, în conformitate cu dispozițiile legale aplicabile, rezultatele analizei care privesc terța parte pe care îl reprezintă;

| (d) | „terță parte ”reprezintă un stat sau un organism terț, așa cum este definit în articolul 10 alineatul (4) din Convenția Europol. |
| --- | --- |

(d)

„terță parte ”reprezintă un stat sau un organism terț, așa cum este definit în articolul 10 alineatul (4) din Convenția Europol.

Articolul 2

Invitație de asociere la activitățile unui grup de analiză

Europol poate invita experții terței părți cu care s-a stabilit o înțelegere privitoare la schimbul de informații, inclusiv la transmiterea de date cu caracter personal, precum și la caracterul confidențial al informațiilor schimbate, să se asocieze la activitățile unui grup de analiză. O astfel de invitație poate fi făcută numai cu acordul unanim al membrilor grupului de analiză.

Articolul 3

Înțelegeri

1.   Asocierea experților terțelor părți trebuie reglementată prin înțelegeri între Europol și terțe părți. Aceste înțelegeri, care trebuie să se bazeze pe modelul prezentat în anexa la prezenta decizie, vor fi comunicate Organismului Comun de Supraveghere. Membrii grupului de analiză sunt consultați în cazul în care Europol intenționează să devieze de la modelul de înțelegere.

2.   În înțelegeri se va stipula că experții asociați ai terței părți vor avea dreptul:

| (a) | să participe la întâlnirile grupului de analiză și |
| --- | --- |

(a)

să participe la întâlnirile grupului de analiză și

| (b) | să fie informați de Europol, la cerere, cu privire la evoluția dosarului care face obiectul analizei și |
| --- | --- |

(b)

să fie informați de Europol, la cerere, cu privire la evoluția dosarului care face obiectul analizei și

| (c) | să primească rezultatele analizei care privesc terța parte pe care o reprezintă; transmiterea rezultatelor se face în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) și articolul 18 alineatul (4) din Convenția Europol, cu dispozițiile relevante ale acordurilor de cooperare și confidențialitate, cu articolul 5 alineatul (5) din Actul Consiliului din 12 martie 1999 privind adoptarea normelor de transmitere a datelor cu caracter personal de către Europol unor state și organisme terțe (2), și cu consimțământul prealabil al statului membru care a comunicat datele în cauză; și |
| --- | --- |

(c)

să primească rezultatele analizei care privesc terța parte pe care o reprezintă; transmiterea rezultatelor se face în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) și articolul 18 alineatul (4) din Convenția Europol, cu dispozițiile relevante ale acordurilor de cooperare și confidențialitate, cu articolul 5 alineatul (5) din Actul Consiliului din 12 martie 1999 privind adoptarea normelor de transmitere a datelor cu caracter personal de către Europol unor state și organisme terțe (2), și cu consimțământul prealabil al statului membru care a comunicat datele în cauză; și

| (d) | să transmită mai departe rezultatele analizei numai cu acordul prealabil al membrilor implicați și cu respectarea dispozițiilor relevante ale acordurilor de cooperare și confidențialitate. |
| --- | --- |

(d)

să transmită mai departe rezultatele analizei numai cu acordul prealabil al membrilor implicați și cu respectarea dispozițiilor relevante ale acordurilor de cooperare și confidențialitate.

3.   În înțelegeri se stipulează că acestea se anulează, cu preaviz, fie de către terțe părți, fie de către Europol, și că anularea intră în vigoare numai cu acordul membrilor grupului de analiză. Dacă membrii nu ajung la un consens, Europol notifică anularea înțelegerii la cererea unui singur membru și informează Consiliul de administrație despre aceasta.

Articolul 4

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la 19 aprilie 2007.

Adoptată la Haga la 20 martie 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

Președintele Consiliului de administrație

---

(1)  JO C 2, 6.1.2004, p. 1.

1

(2)  JO C 88, 30.3.1999, p. 1. Act, modificat prin Actul Consiliului din 28 februarie 2002 (JO C 76, 27.3.2002, p. 1).

2

---

ANEXĂ

MODEL DE ÎNȚELEGERE PRIVIND ASOCIEREA EXPERȚILOR TERȚELOR PĂRȚI LA ACTIVITĂȚILE GRUPURILOR DE ANALIZĂ

Europol și (denumirea terței părți) (denumite în continuare „părțile”),

având în vedere Convenția Europol și, în special, articolul 10 alineatul (9),

având în vedere acordul de cooperare între Europol și (denumirea terței părți) și, în special, dispozițiile legate de caracterul confidențial al informațiilor schimbate,

SAU:

având în vedere acordurile de colaborare și confidențialitate între Europol și (denumirea terței părți),

având în vedere Actul Consiliului din 3 noiembrie 1998 prin care au fost adoptate normele aplicabile dosarelor de analiză Europol (1),

având în vedere Decizia Consiliului de administrație din (data) de stabilire a normelor care reglementează înțelegerile în scopul asocierii experților terțelor părți la activitățile grupurilor de analiză și, în special, articolul 3 alineatul (1),

având în vedere ordinul de deschidere a dosarului de analiză YYY,

întrucât este în interesul statelor membre să asocieze experții (denumirea terței părți) la activitățile grupului de analiză YYY,

întrucât (denumirea terțelor părți) este direct interesat de analiza realizată de grupul de analiză YYY,

adoptă prezenta înțelegere:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei înțelegeri:

| (a) | „asocierea ”experților terțelor părți la activitățile unui grup de analiză înseamnă că acești experți au dreptul să participe la întâlnirile grupului de analiză, să fie informați, la cerere, de Europol cu privire la evoluția dosarului care face obiectul analizei, să primească și să transmită, în conformitate cu dispozițiile legale aplicabile, rezultatele analizei care privesc terța parte pe care o reprezintă; |
| --- | --- |

(a)

„asocierea ”experților terțelor părți la activitățile unui grup de analiză înseamnă că acești experți au dreptul să participe la întâlnirile grupului de analiză, să fie informați, la cerere, de Europol cu privire la evoluția dosarului care face obiectul analizei, să primească și să transmită, în conformitate cu dispozițiile legale aplicabile, rezultatele analizei care privesc terța parte pe care o reprezintă;

| (b) | „acord de cooperare ”reprezintă înțelegerea semnată la (data) între Europol și (denumirea terței părți); |
| --- | --- |

(b)

„acord de cooperare ”reprezintă înțelegerea semnată la (data) între Europol și (denumirea terței părți);

| (c) | „acord de confidențialitate ”reprezintă o înțelegere, așa cum este definită în articolul 18 alineatul (6) din Convenția Europol. |
| --- | --- |

(c)

„acord de confidențialitate ”reprezintă o înțelegere, așa cum este definită în articolul 18 alineatul (6) din Convenția Europol.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

1.   XXX (2), din partea (denumirea autorității care îl/îi trimite), se asociază la activitățile grupului de analiză YYY.

2.   XXX are dreptul:

| (a) | să participe la întâlnirile grupului de analiză și |
| --- | --- |

(a)

să participe la întâlnirile grupului de analiză și

| (b) | să fie informat/informați de Europol, la cerere, cu privire la evoluția dosarului care face obiectul analizei YYY și |
| --- | --- |

(b)

să fie informat/informați de Europol, la cerere, cu privire la evoluția dosarului care face obiectul analizei YYY și

| (c) | să primească rezultatele analizei referitoare la (denumirea terței părți); transmiterea rezultatelor se face în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) și articolul 18 alineatul (4) din Convenția Europol, cu dispozițiile relevante ale acordurilor de cooperare și confidențialitate, cu articolul 5 alineatul (5) din Actul Consiliului din 12 martie 1999 de adoptare a normelor de transmitere a datelor cu caracter personal de către Europol unor state și organisme terțe, și cu consimțământul prealabil al statului membru care a comunicat datele în discuție; și |
| --- | --- |

(c)

să primească rezultatele analizei referitoare la (denumirea terței părți); transmiterea rezultatelor se face în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) și articolul 18 alineatul (4) din Convenția Europol, cu dispozițiile relevante ale acordurilor de cooperare și confidențialitate, cu articolul 5 alineatul (5) din Actul Consiliului din 12 martie 1999 de adoptare a normelor de transmitere a datelor cu caracter personal de către Europol unor state și organisme terțe, și cu consimțământul prealabil al statului membru care a comunicat datele în discuție; și

| (d) | să transmită mai departe rezultatele analizei numai cu acordul prealabil al membrilor implicați și cu respectarea dispozițiilor relevante ale acordurilor de cooperare și confidențialitate. |
| --- | --- |

(d)

să transmită mai departe rezultatele analizei numai cu acordul prealabil al membrilor implicați și cu respectarea dispozițiilor relevante ale acordurilor de cooperare și confidențialitate.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezenta înțelegere intră în vigoare la (data).

Articolul 4

Încetare

1.   Prezenta înțelegere își pierde valabilitatea în momentul închiderii dosarului de analiză YYY.

2.   Prezenta înțelegere poate fi anulată în orice moment, cu preaviz, de către una dintre părți.

---

(1)  JO C 26, 30.1.1999, p. 1. Act, modificat ultima dată de (se adaugă trimiterea când se adoptă un nou Act).

(2)  Numele expertului/experţilor.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/35

---

DECIZIA CONSILIULUI DIRECTOR AL EUROPOL

din 20 martie 2007

de stabilire a regulilor de guvernare a dispozițiilor care reglementează normele de aplicare la nivel administrativ pentru participarea ofițerilor Europol în cadrul echipelor de investigare comune

(2007/C 72/16)

CONSILIUL DE ADMINISTRAȚIE,

având în vedere Convenția Europol, astfel cum a fost modificată prin Actul Consiliului din 28 noiembrie 2002 de stabilire a unui protocol în temeiul articolului 43 alineatul (1) din Convenția privind instituirea unui Oficiul European de Poliție, și Protocolul privind privilegiile și imunitățile Europol, membrii organismelor acestora, directorii adjuncți și angajații Europol, în special articolul 3a,

având în vedere avizul emis de Organismul Comun de Supraveghere,

întrucât Consiliul de administrație este cel căruia îi revine sarcina, cu o majoritate de două treimi din membrii săi, de a stabili regulile de guvernare a acordurilor care stipulează normele de aplicare la nivel administrativ pentru participarea ofițerilor Europol în cadrul echipelor de investigare comune.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii:

| (a) | „echipe de investigare comune ”reprezintă echipa de investigare comună în conformitate cu articolul 3a din Convenția Europol. |
| --- | --- |

(a)

„echipe de investigare comune ”reprezintă echipa de investigare comună în conformitate cu articolul 3a din Convenția Europol.

| (b) | „unitate națională ”reprezintă singurul organism de legătură între autoritățile naționale competente și Europol în conformitate cu articolul 4 din Convenția Europol. |
| --- | --- |

(b)

„unitate națională ”reprezintă singurul organism de legătură între autoritățile naționale competente și Europol în conformitate cu articolul 4 din Convenția Europol.

| (c) | „autorități competente ”reprezintă toate organismele publice existente în statele membre care răspund în conformitate cu legea națională de prevenirea și combaterea criminalității în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Convenția Europol. |
| --- | --- |

(c)

„autorități competente ”reprezintă toate organismele publice existente în statele membre care răspund în conformitate cu legea națională de prevenirea și combaterea criminalității în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Convenția Europol.

Articolul 2

Acorduri

1.   Normele de aplicare la nivel administrativ pentru participarea ofițerilor Europol în cadrul unei echipe de investigare comune se stipulează într-un acord încheiat între Directorul Europol și autoritățile competente din statele membre responsabile pentru formarea echipei de investigare comune.

2.   Acordurile se încheie cu implicarea unităților naționale din statele membre participante.

Articolul 3

Mandatul ofițerilor Europol care participă în cadrul echipelor de investigare comune

1.   Acordurile specifică atribuțiile, drepturile și obligațiile ofițerilor Europol care participă în cadrul echipei de investigare comune.

2.   Acordurile prevăd ca ofițerii care participă în cadrul unei echipe de investigare comune să asiste membrii echipei în conformitate cu Convenția Europol și cu legislația națională a statului membru în care acționează echipa.

Articolul 4

Conducere și supraveghere

1.   Acordurile stipulează ca ofițerii Europol care participă în cadrul echipei de investigare comune să își îndeplinească atribuțiile sub conducerea șefului/șefilor echipei identificate în acordul respectiv.

2.   Acordurile prevăd ca ofițerii Europol să aibă dreptul de a nu executa ordine pe care aceștia le consideră a încălca obligațiile care le revin conform Convenției Europol. În acest caz, ofițerul Europol îl informează pe Directorul Europol cu privire la aceasta, care se consultă cu șeful/șefii echipei pentru identificarea unei soluții. În cazul în care nu se identifică o soluție reciproc satisfăcătoare, Directorul are dreptul să denunțe acordul.

Articolul 5

Accesul la date

Acordurile prevăd ca ofițerii Europol care participă în cadrul echipelor de investigare comune să aibă acces la sistemul computerizat al Europol în conformitate cu dispozițiile Convenției Europol și în concordanță cu standardele de securitate aplicabile (1) pe durata mandatului ca membru al echipei de investigare comune.

Articolul 6

Costuri și echipamente

Acordurile reglementează repartizarea costurilor, inclusiv asigurarea, ocazionate de participarea ofițerilor Europol în cadrul echipelor de investigare comune, totodată specificând condițiile în care se poate folosi orice echipament asigurat de Europol de către membrii echipei de investigare comune.

Articolul 7

Denunțarea

Acordurile prevăd ca acestea să poată fi în orice moment denunțate prin notificarea uneia dintre părți.

Articolul 8

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data de 30 martie 2007.

Adoptată la Haga la 20 martie 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Președinte al Consiliului de administrație

---

(1)  Astfel cum se prevede în Politica privind mijloacele de comunicare utilizate pentru prelucrarea informaţiilor Europol — Document 2450-16 (#16991)

1

Politica privind mijloacele de comunicare utilizate pentru prelucrarea informaţiilor Europol

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/37

---

NORME DE ACCES LA DOCUMENTELE EUROPOL-ULUI

(2007/C 72/17)

CONSILIUL DE ADMINISTRAȚIE AL EUROPOL,

având în vedere Convenția Europol, în special articolul 32a,

având în vedere propunerea directorului Europol,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 32a din Convenția Europol, în baza propunerii directorului Europol, Consiliul de administrație, cu o majoritate de două treimi din membrii săi, stabilește norme de acces la documentele Europol pentru orice cetățean din Uniune și orice persoană fizică sau juridică care are domiciliul sau sediul social într-un stat membru, ținând seama de principiile și limitele stabilite în Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, adoptat în temeiul articolului 255 din Tratatul de instituire a Comunității Europene. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 32a din Convenția Europol, în baza propunerii directorului Europol, Consiliul de administrație, cu o majoritate de două treimi din membrii săi, stabilește norme de acces la documentele Europol pentru orice cetățean din Uniune și orice persoană fizică sau juridică care are domiciliul sau sediul social într-un stat membru, ținând seama de principiile și limitele stabilite în Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, adoptat în temeiul articolului 255 din Tratatul de instituire a Comunității Europene.

| (2) | Tratatul privind Uniunea Europeană (denumit în continuare „Tratatul UE”) consacră noțiunea de transparență în articolul 1 al doilea paragraf, în conformitate cu care tratatul marchează o nouă etapă în procesul de creare a unei uniuni din ce în ce mai strânse între popoarele Europei, în care deciziile sunt luate în modul cel mai transparent posibil și cât mai aproape posibil de cetățean. |
| --- | --- |

(2)

Tratatul privind Uniunea Europeană (denumit în continuare „Tratatul UE”) consacră noțiunea de transparență în articolul 1 al doilea paragraf, în conformitate cu care tratatul marchează o nouă etapă în procesul de creare a unei uniuni din ce în ce mai strânse între popoarele Europei, în care deciziile sunt luate în modul cel mai transparent posibil și cât mai aproape posibil de cetățean.

| (3) | Transparența garantează beneficiul unei mai mari legitimități, eficacități și responsabilități din partea administrației față de cetățeni într-un sistem democratic. Transparența contribuie la consolidarea principiilor democrației și la respectarea drepturile fundamentale, astfel cum se prevede în articolul 6 din Tratatul UE, în articolul 255 din Tratatul de instituire a Comunității Europene (denumit în continuare „Tratatul CE”) și în articolul 42 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(3)

Transparența garantează beneficiul unei mai mari legitimități, eficacități și responsabilități din partea administrației față de cetățeni într-un sistem democratic. Transparența contribuie la consolidarea principiilor democrației și la respectarea drepturile fundamentale, astfel cum se prevede în articolul 6 din Tratatul UE, în articolul 255 din Tratatul de instituire a Comunității Europene (denumit în continuare „Tratatul CE”) și în articolul 42 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene.

| (4) | În conformitate cu articolul 41 alineatul (1) din Tratatul UE, dreptul de acces se aplică, de asemenea, documentelor legate de cooperarea polițienească și judiciară în materie penală. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 41 alineatul (1) din Tratatul UE, dreptul de acces se aplică, de asemenea, documentelor legate de cooperarea polițienească și judiciară în materie penală.

| (5) | Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 din 30 mai 2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (1) (denumit în continuare „Regulamentul 1049/2001”) stipulează principiile generale și limitele care guvernează dreptul de acces la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei. Articolul 32a din Convenția Europol se referă la principiile și limitele stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 din 30 mai 2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (1) (denumit în continuare „Regulamentul 1049/2001”) stipulează principiile generale și limitele care guvernează dreptul de acces la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei. Articolul 32a din Convenția Europol se referă la principiile și limitele stabilite în prezentul regulament.

| (6) | În principiu, publicul ar trebui să aibă acces la toate documentele. Cu toate acestea, este necesar ca interesele publice și private să fie protejate prin regimul excepțiilor. Europol ar trebui să aibă dreptul, acolo unde este necesar, să își protejeze capacitatea de a-și îndeplini sarcinile. |
| --- | --- |

(6)

În principiu, publicul ar trebui să aibă acces la toate documentele. Cu toate acestea, este necesar ca interesele publice și private să fie protejate prin regimul excepțiilor. Europol ar trebui să aibă dreptul, acolo unde este necesar, să își protejeze capacitatea de a-și îndeplini sarcinile.

| (7) | În scopul asigurării unei respectări depline a dreptului de acces, este necesar să se prevadă punerea în aplicare a unei proceduri administrative în două faze, însoțită de posibilitatea de formulare a unei plângeri adresate Ombudsmanului. |
| --- | --- |

(7)

În scopul asigurării unei respectări depline a dreptului de acces, este necesar să se prevadă punerea în aplicare a unei proceduri administrative în două faze, însoțită de posibilitatea de formulare a unei plângeri adresate Ombudsmanului.

| (8) | Aceste norme nu aduc atingere articolului 19 din Convenția Europol privind dreptul de acces. |
| --- | --- |

(8)

Aceste norme nu aduc atingere articolului 19 din Convenția Europol privind dreptul de acces.

ADOPTĂ PREZENTELE NORME:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentelor norme expresiile de mai jos au următorul înțeles:

| (a) | „Document Europol ”sau „document”: orice conținut, indiferent de suport (scris pe hârtie, stocat sub formă electronică sau ca înregistrare sonoră, vizuală sau audiovizuală) privind un aspect legat de activitățile, politicile și deciziile Europol; |
| --- | --- |

(a)

„Document Europol ”sau „document”: orice conținut, indiferent de suport (scris pe hârtie, stocat sub formă electronică sau ca înregistrare sonoră, vizuală sau audiovizuală) privind un aspect legat de activitățile, politicile și deciziile Europol;

| (b) | „Terță parte”: orice persoană fizică sau juridică, sau entitate din afara Europolului, inclusiv statele membre, alte instituții, organisme și agenții ale Uniunii Europene, organizații internaționale și țări terțe; |
| --- | --- |

(b)

„Terță parte”: orice persoană fizică sau juridică, sau entitate din afara Europolului, inclusiv statele membre, alte instituții, organisme și agenții ale Uniunii Europene, organizații internaționale și țări terțe;

| (c) | „Documentele clasificate Europol”: documentele care conțin informații pentru care se impun măsuri suplimentare de securitate și care sunt marcate cu unul dintre nivelurile clasificate „RESTRICȚIONAT Europol”, „CONFIDENȚIAL Europol”, „SECRET Europol ”sau „STRICT SECRET Europol ”în conformitate cu Normele privind confidențialitatea informațiilor Europol. |
| --- | --- |

(c)

„Documentele clasificate Europol”: documentele care conțin informații pentru care se impun măsuri suplimentare de securitate și care sunt marcate cu unul dintre nivelurile clasificate „RESTRICȚIONAT Europol”, „CONFIDENȚIAL Europol”, „SECRET Europol ”sau „STRICT SECRET Europol ”în conformitate cu Normele privind confidențialitatea informațiilor Europol.

Articolul 2

Scop

Prezentele norme urmăresc:

| (a) | definirea principiilor, a condițiilor și a limitelor, întemeiate pe rațiuni de interes public sau privat, care reglementează dreptul de acces la documentele Europol, în vederea garantării unui acces cât mai larg la documente; |
| --- | --- |

(a)

definirea principiilor, a condițiilor și a limitelor, întemeiate pe rațiuni de interes public sau privat, care reglementează dreptul de acces la documentele Europol, în vederea garantării unui acces cât mai larg la documente;

| (b) | stabilirea normelor care să garanteze o exercitare cât mai ușoară a acestui drept; și |
| --- | --- |

(b)

stabilirea normelor care să garanteze o exercitare cât mai ușoară a acestui drept; și

| (c) | promovarea bunelor practici administrative privind accesul la documente. |
| --- | --- |

(c)

promovarea bunelor practici administrative privind accesul la documente.

Articolul 3

Beneficiari și domeniu de aplicare

1.   Orice cetățean al Uniunii și orice persoană fizică sau juridică având domiciliul sau sediul social într-un stat membru, are drept de acces la documentele Europol, sub rezerva principiilor, condițiilor și limitelor definite de prezentele norme.

2.   Europol, sub rezerva acelorași principii, condiții și limite, poate permite accesul la documente oricărei persoane fizice sau juridice care nu are domiciliul sau sediul social într-un stat membru.

3.   Prezentele norme se aplică tuturor documentelor deținute de Europol, însemnând documente întocmite sau primite de către acesta și aflate în posesia sa, în toate domeniile de activitate ale Europol.

4.   Persoanele individuale care solicită în mod specific date numai cu privire la persoana lor, nu sunt reglementate de prezentele norme. În astfel de cazuri, persoanelor individuale li se aplică procedura menționată la articolul 19 din Convenția Europol.

5.   Fără a aduce atingere articolului 4, documentele devin accesibile publicului fie printr-o cerere scrisă, fie în mod direct în format electronic în conformitate cu articolul 11.

Articolul 4

Excepții

1.   Europol respinge cererile de acces la un document în cazul în care divulgarea conținutului acestuia ar aduce atingere protecției:

| (a) | interesului public, în ceea ce privește:






  — | siguranța publică, |
| --- | --- | --- |

(a)

interesului public, în ceea ce privește:

—

siguranța publică,

| — | îndeplinirea corespunzătoare a obligațiilor Europol, |
| --- | --- |

—

îndeplinirea corespunzătoare a obligațiilor Europol,

| — | anchetele și activitățile operative ale terților, |
| --- | --- |

—

anchetele și activitățile operative ale terților,

| — | problemele militare și de apărare, |
| --- | --- |

—

problemele militare și de apărare,

| — | relațiile internaționale, |
| --- | --- |

—

relațiile internaționale,

| — | politica financiară, monetară sau economică a Comunității sau a unui stat membru; |
| --- | --- |

—

politica financiară, monetară sau economică a Comunității sau a unui stat membru;

| (b) | viața privată și integritatea individului. |
| --- | --- |

(b)

viața privată și integritatea individului.

2.   Europol respinge cererile de acces la un document în cazul în care divulgarea conținutului acestuia ar aduce atingere protecției:

| — | intereselor comerciale ale unei persoane fizice sau juridice, inclusiv a proprietății intelectuale; |
| --- | --- |

—

intereselor comerciale ale unei persoane fizice sau juridice, inclusiv a proprietății intelectuale;

| — | procedurilor judiciare și consultanței juridice; |
| --- | --- |

—

procedurilor judiciare și consultanței juridice;

| — | obiectivelor inspecției, investigației și auditului, altele decât cele menționate la alineatul 1(a); |
| --- | --- |

—

obiectivelor inspecției, investigației și auditului, altele decât cele menționate la alineatul 1(a);

cu excepția cazului în care există un puternic interes public în a se face dezvăluiri.

3.   Accesul la un document elaborat pentru uz intern sau primit de Europol și care se referă la o chestiune în care Europol nu a luat încă o decizie, este refuzat în cazul în care divulgarea conținutului acestuia ar aduce atingerea procesului decizional al Europolului, cu excepția cazului în care există un puternic interes public în a se face dezvăluiri.

Accesul la un document conținând avize destinate uzului intern ca parte din procesul deliberărilor și al consultărilor preliminare în cadrul Europol este refuzat chiar și după luarea deciziei, în cazul în care divulgarea conținutului acestuia ar aduce atingere procesului decizional al Europolului, cu excepția cazului în care există un puternic interes public în a se face dezvăluiri.

4.   În cazul documentelor provenite total sau parțial de la terți, Europol consultă o terță parte în vederea stabilirii dacă se pot aplica alineatele (1), (2) sau (3). În cazul în care documentul terței părți provine dintr-un stat membru sau dintr-o țară terță sau o organizație cu care Europol a încheiat un acord de cooperare, Europol nu va divulga documentul fără acordul scris al acestora.

5.   Dacă documentul solicitat se încadrează numai parțial în oricare dintre excepții, se vor pune la dispoziție celelalte părți ale documentului.

6.   Excepțiile prevăzute la alineatele (1)-(3) se aplică doar în perioada în care protecția se justifică prin conținutul documentului. Excepțiile se pot aplica pe o perioadă maximă de 30 de ani. În cazul documentelor care se încadrează la excepțiile privind viața privată și integritatea persoanelor particulare sau privind interesele comerciale și în cazul documentelor clasificate ale Europol, excepțiile se pot aplica în continuare, dacă este necesar, și după expirarea acestei perioade.

Articolul 5

Documente Europol în statele membre și țările terțe sau organizații cu care Europol a încheiat acorduri de cooperare

În cazul în care un stat membru, o țară terță sau organizație cu care Europol a încheiat un acord de cooperare primește o cerere privind un document aflat în posesia sa, care provine de la Europol, acesta din urmă se angajează ca terțele părți în cauză să se consulte cu Europol pentru a lua o decizie care să nu compromită atingerea obiectivelor prezentelor norme. Europol se angajează, de asemenea, ca țările terțe sau organizațiile cu care Europol a încheiat un acord de cooperare să nu dezvăluie documentul fără consimțământul scris al acestuia. Europol se asigură de reflectarea acestei obligații în acordurile de cooperare încheiate între Europol și țări terțe și organizații.

Ca alternativă, statele membre pot trimite cererea Europolului.

Articolul 6

Cereri

1.   Cererile pentru acces la documente se formulează în scris, inclusiv în format electronic, într-una din limbile enumerate la articolul 33 alineatul (1) din Convenția Europol și într-un mod suficient de precis pentru a permite Europolului să identifice documentul. Solicitantul nu este obligat să-și motiveze cererea.

2.   Dacă nicio cerere nu este suficient de precisă, Europol cere solicitantului să ofere informații suplimentare care să permită identificarea documentelor solicitate; termenul de răspuns în conformitate cu articolul 7 curge numai din momentul în care Europol a primit aceste informații suplimentare.

3.   În cazul unei cereri privind un document foarte mare sau un număr foarte mare de documente, Europol poate discuta cu solicitantul în scopul ajungerii la o soluție echitabilă.

4.   Europol acordă asistență și informează cetățenii cu privire la modalitățile și locul de depunere a cererilor de acces la documente. Se vor posta informații cu privire la aceasta pe site-ul internet al Europol.

Articolul 7

Soluționarea cererilor inițiale

1.   Cererile de acces la documente se soluționează cu promptitudine. Solicitantului i se trimite o confirmare de primire. În termen de 30 zile lucrătoare de la înregistrarea cererii, Europol fie confirmă accesul la documentul solicitat și asigură accesul la acesta în aceeași perioadă, în conformitate cu articolul 10, fie îi comunică solicitantului, în scris, motivele respingerii totale sau parțiale a cererii și îl informează cu privire la dreptul acestuia/acesteia de a prezenta o cerere de confirmare, în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol.

2.   În mod excepțional, de exemplu în cazul în care o cerere se referă la un document foarte mare sau la un număr foarte mare de documente, termenul prevăzut la alineatul (1) poate fi prelungit cu 30 zile lucrătoare, cu condiția notificării prealabile a solicitantului și a justificării amănunțite.

3.   În cazul respingerii totale sau parțiale a cererii, solicitantul poate adresa, în termen de 30 zile lucrătoare de la primirea răspunsului din partea Europol, o cerere de confirmare prin care solicită ca Europol să-și revizuiască poziția.

4.   În lipsa unui răspuns din partea Europol în termenul stabilit, solicitantul are dreptul să întocmească o cerere de confirmare.

Articolul 8

Soluționarea cererilor de confirmare

1.   Cererile de confirmare se soluționează cu promptitudine. În termen de 30 zile lucrătoare de la înregistrarea unei astfel de cereri, Europol fie confirmă accesul la documentul solicitat și îl asigură în aceeași perioadă, în conformitate cu articolul 10, fie comunică, în scris, motivele respingerii totale sau parțiale a cererii.

2.   În mod excepțional, de exemplu în cazul în care cererea se referă la un document foarte mare sau la un număr foarte mare de documente, termenul limită prevăzut la alineatul (1) poate fi prelungit cu 30 zile lucrătoare, cu condiția notificării prealabile justificate a solicitantului.

Articolul 9

Documente clasificate Europol

1.   În conformitate cu procedurile prevăzute la articolele 7 și 8, cererile de acces la documentele clasificate Europol sunt soluționate exclusiv de acele persoane din Europol care sunt autorizate să ia cunoștință de conținutul acestor documente în conformitate cu dispozițiile din Manualul de securitate Europol.

2.   Accesul la documentele clasificate Europol nu este în mod automat refuzat. Fiecare document clasificat este verificat dacă se aplică una sau mai multe dintre excepțiile prevăzute la articolul 4. Documentele clasificate nu pot fi divulgate dacă acestea nu au fost declasificate în conformitate cu articolul 10 din dispozițiile privind caracterul confidențial. Accesul la documentele clasificate al țărilor terțe se face în conformitate cu mecanismul de consultare menționat la articolul 4 alineatul (4).

3.   Dacă Europol decide să refuze în totalitate sau parțial accesul la un document clasificat, acesta își va motiva decizia, astfel încât să nu aducă atingere intereselor protejate prin articolul 4.

Articolul 10

Accesul pe baza unei cereri

1.   Solicitantul are acces la documente prin eliberarea unei copii, inclusiv a unei copii electronice, dacă există, după preferința solicitantului. Copiile în număr mai mic de 20 de pagini A4 și accesul direct sub formă electronică, sunt gratuite. În caz contrar, costurile reale legate de realizarea și trimiterea copiilor vor fi suportate de către solicitant.

2.   În cazul în care conținutul unui document a fost deja dat divulgat de către Europol sau de către terții în cauză și acesta este ușor accesibil pentru solicitant, Europol își poate îndeplini obligația de a acorda accesul la documente prin informarea solicitantului cu privire la modalitățile de obținere a documentului solicitat.

3.   Documentele se furnizează într-o versiune și o formă care există deja (inclusiv varianta electronică sau sub altă formă: scriere Braille, caractere mărite sau înregistrare pe bandă magnetică) și într-o versiune lingvistică existentă în funcție de preferința solicitantului.

Articolul 11

Accesul direct sub formă electronică

1.   Europol permite accesul la un registru de documente accesibile public și în măsura în care este posibil, pune la dispoziția directă documentele, în formă electronică.

2.   În special documentele legislative, adică documentele elaborate sau primite în cadrul procedurilor de adoptare a actelor cu forță juridică obligatorie, devin direct accesibile, cu respectarea articolului 4.

Articolul 12

Punerea în aplicare

Punerea în aplicare a prezentelor norme face obiectul unei decizii a directorului Europol, care va evidenția în special, implicarea organelor Europol în soluționarea cererilor de acces public la aceste documente.

Articolul 13

Informații

Europol ia măsurile necesare pentru informarea publicului cu privire la drepturile de care acesta beneficiază în conformitate cu prezentele norme.

Articolul 14

Reproducerea documentelor

Prezentele norme nu aduc atingere nici unor norme aflate în vigoare în domeniul drepturilor de autor, care pot limita dreptul terțelor părți de a reproduce sau de a utiliza documentele divulgate.

Articolul 15

Aplicabilitatea

Prezentele norme intră în vigoare la data de 19 aprilie 2007.

Adoptate la Haga la data de 20 martie 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

Președinte al Consiliului de administrație

---

(1)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

1

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/41

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

28 martie 2007

(2007/C 72/18)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3348 |
| JPY | yen japonez | 156,38 |
| DKK | coroana daneză | 7,4493 |
| GBP | lira sterlină | 0,67950 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3190 |
| CHF | franc elvețian | 1,6164 |
| ISK | coroana islandeză | 88,31 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,1335 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CYP | lira cipriotă | 0,5807 |
| CZK | coroana cehă | 28,075 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 249,16 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7097 |
| MTL | lira malteză | 0,4293 |
| PLN | zlot polonez | 3,8836 |
| RON | leu românesc nou | 3,3665 |
| SKK | coroana slovacă | 33,518 |
| TRY | lira turcească | 1,8612 |
| AUD | dolar australian | 1,6532 |
| CAD | dolar canadian | 1,5477 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,4293 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8702 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0260 |
| KRW | won sud-coreean | 1 254,11 |
| ZAR | rand sud-african | 9,7390 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,3173 |
| HRK | kuna croată | 7,3825 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 212,75 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6213 |
| PHP | peso Filipine | 64,471 |
| RUB | rubla rusească | 34,6950 |
| THB | baht thailandez | 42,711 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3348

JPY

yen japonez

156,38

DKK

coroana daneză

7,4493

GBP

lira sterlină

0,67950

SEK

coroana suedeză

9,3190

CHF

franc elvețian

1,6164

ISK

coroana islandeză

88,31

NOK

coroana norvegiană

8,1335

BGN

leva bulgărească

1,9558

CYP

lira cipriotă

0,5807

CZK

coroana cehă

28,075

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

249,16

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7097

MTL

lira malteză

0,4293

PLN

zlot polonez

3,8836

RON

leu românesc nou

3,3665

SKK

coroana slovacă

33,518

TRY

lira turcească

1,8612

AUD

dolar australian

1,6532

CAD

dolar canadian

1,5477

HKD

dolar Hong Kong

10,4293

NZD

dolar neozeelandez

1,8702

SGD

dolar Singapore

2,0260

KRW

won sud-coreean

1 254,11

ZAR

rand sud-african

9,7390

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,3173

HRK

kuna croată

7,3825

IDR

rupia indoneziană

12 212,75

MYR

ringgit Malaiezia

4,6213

PHP

peso Filipine

64,471

RUB

rubla rusească

34,6950

THB

baht thailandez

42,711

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referinţă publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/42

---

Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări emis în cadrul celei de-a 144-a reuniuni din 25 octombrie 2006 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez

Raportor: Suedia

(2007/C 72/19)

| 1. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia operațiunea notificată constituie o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 132/2004 al Comisiei (1). |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia operațiunea notificată constituie o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 132/2004 al Comisiei (1).

| 2. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele relevante de produse, în ceea ce privește gazul în Belgia, sunt definite după cum urmează:






  (a) | Piețele de produse pentru furnizarea gazului vor fi împărțite fiecare în doua piețe separate de produse pentru gazele L și pentru gazele H, |
| --- | --- | --- |

2.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele relevante de produse, în ceea ce privește gazul în Belgia, sunt definite după cum urmează:

(a)

Piețele de produse pentru furnizarea gazului vor fi împărțite fiecare în doua piețe separate de produse pentru gazele L și pentru gazele H,

| (b) | Furnizarea gazului către distribuitorii intermediari, |
| --- | --- |

(b)

Furnizarea gazului către distribuitorii intermediari,

| (c) | Furnizarea gazului către producătorii de energie electrică/centralele electrice cu funcționare pe gaz, |
| --- | --- |

(c)

Furnizarea gazului către producătorii de energie electrică/centralele electrice cu funcționare pe gaz,

| (d) | Furnizarea gazului către marii consumatori industriali, |
| --- | --- |

(d)

Furnizarea gazului către marii consumatori industriali,

| (e) | Furnizarea gazului către micii consumatori și către consumatorii industriali și comerciali, |
| --- | --- |

(e)

Furnizarea gazului către micii consumatori și către consumatorii industriali și comerciali,

| (f) | Furnizarea gazului către consumatorii casnici, |
| --- | --- |

(f)

Furnizarea gazului către consumatorii casnici,

| (g) | Comercializarea gazelor naturale printr-un „nod de distribuție”. |
| --- | --- |

(g)

Comercializarea gazelor naturale printr-un „nod de distribuție”.

| 3. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele geografice relevante, în ceea ce privește gazul în Belgia, sunt definite după cum urmează:






  (a) | Furnizarea gazului către distribuitorii intermediari — piața geografică națională, |
| --- | --- | --- |

3.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele geografice relevante, în ceea ce privește gazul în Belgia, sunt definite după cum urmează:

(a)

Furnizarea gazului către distribuitorii intermediari — piața geografică națională,

| (b) | Furnizarea gazului către producătorii de energie electrică — piața geografică națională, |
| --- | --- |

(b)

Furnizarea gazului către producătorii de energie electrică — piața geografică națională,

| (c) | Furnizarea gazului către marii consumatori industriali — piața geografică națională, |
| --- | --- |

(c)

Furnizarea gazului către marii consumatori industriali — piața geografică națională,

| (d) | Furnizarea gazului către micii consumatori și către consumatorii industriali și comerciali — piața geografică națională, |
| --- | --- |

(d)

Furnizarea gazului către micii consumatori și către consumatorii industriali și comerciali — piața geografică națională,

| (e) | Furnizarea gazului către consumatorii casnici — piața geografică națională.
  În cazul în care aceste piețe ar fi considerate regionale, piața relevantă de produse ar include numai gazele L în regiunea Bruxelles-capitală. |
| --- | --- |

(e)

Furnizarea gazului către consumatorii casnici — piața geografică națională.

În cazul în care aceste piețe ar fi considerate regionale, piața relevantă de produse ar include numai gazele L în regiunea Bruxelles-capitală.

| (f) | Comercializarea gazelor naturale printr-un nod de distribuție — nod de distribuție belgian și nod de distribuție britanic. |
| --- | --- |

(f)

Comercializarea gazelor naturale printr-un nod de distribuție — nod de distribuție belgian și nod de distribuție britanic.

Majoritatea statelor membre sunt de acord, iar o minoritate nu este de acord cu punctul (f).

| 4. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele relevante de produse, în ceea ce privește gazul în Franța, sunt definite după cum urmează:






  (a) | Piețele de produse, în ceea ce privește furnizarea gazului în zona de nord, vor fi împărțite în doua piețe separate de produse pentru gazele L și pentru gazele H, |
| --- | --- | --- |

4.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele relevante de produse, în ceea ce privește gazul în Franța, sunt definite după cum urmează:

(a)

Piețele de produse, în ceea ce privește furnizarea gazului în zona de nord, vor fi împărțite în doua piețe separate de produse pentru gazele L și pentru gazele H,

| (b) | Furnizarea gazului către distribuitorii intermediari, |
| --- | --- |

(b)

Furnizarea gazului către distribuitorii intermediari,

| (c) | Furnizarea gazului către producătorii de energie electrică/centralele electrice cu funcționare pe gaz, |
| --- | --- |

(c)

Furnizarea gazului către producătorii de energie electrică/centralele electrice cu funcționare pe gaz,

| (d) | Furnizarea gazului către consumatorii industriali și comerciali (care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul), |
| --- | --- |

(d)

Furnizarea gazului către consumatorii industriali și comerciali (care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul),

| (e) | Furnizarea gazului către micii consumatori industriali (care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul), |
| --- | --- |

(e)

Furnizarea gazului către micii consumatori industriali (care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul),

| (f) | Furnizarea gazului către consumatorii casnici (care vor avea dreptul de a-și alege furnizorul începând cu 1 iulie 2007). |
| --- | --- |

(f)

Furnizarea gazului către consumatorii casnici (care vor avea dreptul de a-și alege furnizorul începând cu 1 iulie 2007).

| 5. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, în ceea ce privește gazul în Franța, piețele geografice relevante sunt definite pe baza zonelor de compensare regionale și că fiecare dintre acestea constituie o piața geografică relevantă pentru toate piețele de produse identificate la punctul 4. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, în ceea ce privește gazul în Franța, piețele geografice relevante sunt definite pe baza zonelor de compensare regionale și că fiecare dintre acestea constituie o piața geografică relevantă pentru toate piețele de produse identificate la punctul 4.

| 6. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele relevante de produse, în ceea ce privește energia electrică în Belgia, sunt definite după cum urmează:






  (a) | Generarea de energie electrică și aprovizionarea en gros, |
| --- | --- | --- |

6.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele relevante de produse, în ceea ce privește energia electrică în Belgia, sunt definite după cum urmează:

(a)

Generarea de energie electrică și aprovizionarea en gros,

| (b) | Piața de comercializarea a energiei electrice, |
| --- | --- |

(b)

Piața de comercializarea a energiei electrice,

| (c) | Curentul electric de compensare și serviciile auxiliare, |
| --- | --- |

(c)

Curentul electric de compensare și serviciile auxiliare,

| (d) | Furnizarea către marii consumatori comerciali și industriali (>70kV), |
| --- | --- |

(d)

Furnizarea către marii consumatori comerciali și industriali (>70kV),

| (e) | Furnizarea către micii consumatori comerciali și industriali (<70kV), |
| --- | --- |

(e)

Furnizarea către micii consumatori comerciali și industriali (<70kV),

| (f) | Furnizarea către consumatorii casnici. |
| --- | --- |

(f)

Furnizarea către consumatorii casnici.

| 7. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele geografice relevante, în ceea ce privește energia electrică în Belgia, sunt definite după cum urmează:






  (a) | Generarea de energie electrică și aprovizionarea en gros — piața geografică națională, |
| --- | --- | --- |

7.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele geografice relevante, în ceea ce privește energia electrică în Belgia, sunt definite după cum urmează:

(a)

Generarea de energie electrică și aprovizionarea en gros — piața geografică națională,

| (b) | Piața de comercializarea a energiei electrice — piața geografică națională, |
| --- | --- |

(b)

Piața de comercializarea a energiei electrice — piața geografică națională,

| (c) | Curentul electric de compensare și serviciile auxiliare — piața geografică națională, |
| --- | --- |

(c)

Curentul electric de compensare și serviciile auxiliare — piața geografică națională,

| (d) | Furnizarea către marii consumatori comerciali și industriali — piața geografică națională, |
| --- | --- |

(d)

Furnizarea către marii consumatori comerciali și industriali — piața geografică națională,

| (e) | Furnizarea către micii consumatori comerciali și industriali — piața geografică națională, |
| --- | --- |

(e)

Furnizarea către micii consumatori comerciali și industriali — piața geografică națională,

| (f) | Furnizarea către consumatorii casnici care au dreptul de a-și alege furnizorul — piața geografică regională sau națională (subiectul rămâne deschis). |
| --- | --- |

(f)

Furnizarea către consumatorii casnici care au dreptul de a-și alege furnizorul — piața geografică regională sau națională (subiectul rămâne deschis).

| 8. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piața relevantă de produse, în ceea ce privește rețeaua urbană de termoficare în Franța, este definită după cum urmează:






  — | Piața pentru gestionarea delegată a rețelelor urbane de termoficare. |
| --- | --- | --- |

8.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piața relevantă de produse, în ceea ce privește rețeaua urbană de termoficare în Franța, este definită după cum urmează:

—

Piața pentru gestionarea delegată a rețelelor urbane de termoficare.

| 9. | (a) | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piața geografică relevantă, în ceea ce privește rețeaua de termoficare în Franța, este definită după cum urmează:






  — | Piața pentru gestionarea delegată a rețelelor urbane de termoficare — piața geografică națională. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

(a)

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piața geografică relevantă, în ceea ce privește rețeaua de termoficare în Franța, este definită după cum urmează:

—

Piața pentru gestionarea delegată a rețelelor urbane de termoficare — piața geografică națională.

| (b) | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, este necesar să se ajungă la o concluzie privind definirea piețelor de produse și geografice relevante în ceea ce privește eventualele suprapuneri orizontale sau relațiile verticale între părți, în Luxemburg, Regatul Unit, Țările de Jos și Ungaria. |
| --- | --- |

(b)

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul evaluării prezentei operațiuni, este necesar să se ajungă la o concluzie privind definirea piețelor de produse și geografice relevante în ceea ce privește eventualele suprapuneri orizontale sau relațiile verticale între părți, în Luxemburg, Regatul Unit, Țările de Jos și Ungaria.

| 10. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit cărei concentrarea propusă ar putea avea ca rezultat o denaturare semnificativă a concurenței eficiente pe piața comună sau într-o mare parte a acesteia și în SEE, pentru următoarele piețe:
  Belgia:






  (a) | Furnizarea gazului către distribuitorii intermediari; |
| --- | --- | --- |

10.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit cărei concentrarea propusă ar putea avea ca rezultat o denaturare semnificativă a concurenței eficiente pe piața comună sau într-o mare parte a acesteia și în SEE, pentru următoarele piețe:

Belgia:

(a)

Furnizarea gazului către distribuitorii intermediari;

| (b) | Furnizarea gazului către producătorii de energie electrică; |
| --- | --- |

(b)

Furnizarea gazului către producătorii de energie electrică;

| (c) | Furnizarea gazului către marii consumatori industriali; |
| --- | --- |

(c)

Furnizarea gazului către marii consumatori industriali;

| (d) | Furnizarea gazului către micii consumatori industriali; |
| --- | --- |

(d)

Furnizarea gazului către micii consumatori industriali;

| (e) | Furnizarea gazului către consumatorii casnici; |
| --- | --- |

(e)

Furnizarea gazului către consumatorii casnici;

| (f) | Generarea și aprovizionarea en gros cu energie electrică; |
| --- | --- |

(f)

Generarea și aprovizionarea en gros cu energie electrică;

| (g) | Curentul electric de compensare și serviciile auxiliare; |
| --- | --- |

(g)

Curentul electric de compensare și serviciile auxiliare;

| (h) | Furnizarea energiei electrice către marii consumatori industriali; |
| --- | --- |

(h)

Furnizarea energiei electrice către marii consumatori industriali;

| (i) | Furnizarea energiei electrice către micii consumatori industriali; |
| --- | --- |

(i)

Furnizarea energiei electrice către micii consumatori industriali;

| (j) | Furnizarea energiei electrice către consumatorii casnici. |
| --- | --- |

(j)

Furnizarea energiei electrice către consumatorii casnici.

Franța:

| (a) | Piețele pentru furnizarea gazelor H către distribuitorii intermediari în zonele de nord și de est și piața pentru furnizarea gazelor L către distribuitorii intermediari în zona de nord; |
| --- | --- |

(a)

Piețele pentru furnizarea gazelor H către distribuitorii intermediari în zonele de nord și de est și piața pentru furnizarea gazelor L către distribuitorii intermediari în zona de nord;

| (b) | Piețele pentru furnizarea (i) gazelor H către producătorii de energie electrică din zonele de nord și de est și (ii) a gazelor L către producătorii de energie electrică din zona de nord; |
| --- | --- |

(b)

Piețele pentru furnizarea (i) gazelor H către producătorii de energie electrică din zonele de nord și de est și (ii) a gazelor L către producătorii de energie electrică din zona de nord;

| (c) | Piețele pentru furnizarea gazelor H către marii consumatori industriali care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul în zonele de nord, est, vest și sud; |
| --- | --- |

(c)

Piețele pentru furnizarea gazelor H către marii consumatori industriali care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul în zonele de nord, est, vest și sud;

| (d) | Piețele pentru furnizarea gazelor H către micii consumatori industriali care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul în zonele de nord, est, vest, sud și sud-vest; |
| --- | --- |

(d)

Piețele pentru furnizarea gazelor H către micii consumatori industriali care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul în zonele de nord, est, vest, sud și sud-vest;

| (e) | Piețele pentru furnizarea gazelor L către (i) marii consumatori industriali care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul și (ii) către micii consumatori industriali care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul în zona de nord; |
| --- | --- |

(e)

Piețele pentru furnizarea gazelor L către (i) marii consumatori industriali care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul și (ii) către micii consumatori industriali care și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul în zona de nord;

| (f) | Piețele pentru furnizarea (i) gazelor H către consumatorii casnici începând cu 1 iulie 2007 în zonele de nord, est, vest, sud și sud-vest și (ii) a gazelor L către consumatorii casnici începând cu 1 iulie 2007 în zona de nord; |
| --- | --- |

(f)

Piețele pentru furnizarea (i) gazelor H către consumatorii casnici începând cu 1 iulie 2007 în zonele de nord, est, vest, sud și sud-vest și (ii) a gazelor L către consumatorii casnici începând cu 1 iulie 2007 în zona de nord;

| (g) | Piața pentru gestionarea delegată a rețelelor urbane de termoficare. |
| --- | --- |

(g)

Piața pentru gestionarea delegată a rețelelor urbane de termoficare.

| 11. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele sunt suficiente pentru a îndepărta obstacolele semnificative din calea concurenței pe piețele identificate la punctul 10. Majoritatea statelor membre sunt de acord, iar o minoritate nu este de acord. |
| --- | --- |

11.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele sunt suficiente pentru a îndepărta obstacolele semnificative din calea concurenței pe piețele identificate la punctul 10. Majoritatea statelor membre sunt de acord, iar o minoritate nu este de acord.

| 12. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, cu condiția respectării depline a angajamentelor asumate de către părți și având în vedere angajamentele în ansamblul acestora, concentrarea propusă nu afectează în mod semnificativ concurența eficientă pe piața comună sau într-o parte substanțială a acesteia, în special în urma creării sau consolidării unei poziții dominante, în sensul articolului 2 alineatul (2) și al articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările, precum și al articolului 57 din Acordul SEE. Majoritatea statelor membre sunt de acord, iar o minoritate nu este de acord. |
| --- | --- |

12.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, cu condiția respectării depline a angajamentelor asumate de către părți și având în vedere angajamentele în ansamblul acestora, concentrarea propusă nu afectează în mod semnificativ concurența eficientă pe piața comună sau într-o parte substanțială a acesteia, în special în urma creării sau consolidării unei poziții dominante, în sensul articolului 2 alineatul (2) și al articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările, precum și al articolului 57 din Acordul SEE. Majoritatea statelor membre sunt de acord, iar o minoritate nu este de acord.

| 13. | Comitetul consultativ solicită Comisiei să ia în considerare toate celelalte puncte de vedere exprimate în timpul discuțiilor. |
| --- | --- |

13.

Comitetul consultativ solicită Comisiei să ia în considerare toate celelalte puncte de vedere exprimate în timpul discuțiilor.

---

(1)  JO L 21, 28.1.2004, p. 5.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/45

---

Raportul final al consilierului audiator în cazul COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia Comisiei (2001/462/EC, ECSC) din 23 mai 2001 privind termenii de referință pentru consilierii audiatori în anumite proceduri de concurență (1))

(2007/C 72/20)

La data de 10 mai 2006, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2) (Regulamentul privind concentrările) conform căreia întreprinderile Gaz de France și Suez vor fuziona, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind concentrările, printr-un schimb de acțiuni.

Prin decizia din data de 19 iunie 2006, Comisia a constatat că tranzacția ridică îndoieli serioase privind compatibilitatea acesteia cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE. Prin urmare, Comisia a inițiat proceduri în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările.

O comunicare a obiecțiilor a fost trimisă părților la data de 18 august 2006 și le-a fost solicitat un răspuns în legătură cu aceasta până la 1 septembrie 2006. În aceeași zi, dosarul, care a fost finalizat la 21 august, a fost pus la dispoziția părților. Părțile au răspuns la comunicarea obiecțiilor în termenul stabilit.

Părților li s-a acordat un acces suplimentar la dosar la 9 octombrie și la 20 octombrie 2006, ceea ce le-a permis să își exprime punctele de vedere în legătură cu obiecțiilor formulate împotriva lor, în sensul articolului 18 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările.

Părțile nu au solicitat o audiere orală care să le ofere posibilitatea de a-și prezenta argumentele.

Câțiva concurenți și clienți ai părților implicate în fuziune au fost admiși la proceduri în calitate de părți terțe interesate în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările. Aceștia au fost informați cu privire la natura și la obiectul cazului prin intermediul versiunilor neconfidențiale ale comunicării obiecțiilor. Cu toate acestea, am respins cererea Federației Europene a Sindicatelor din Serviciile Publice (EPSU) de a primi o versiune neconfidențială a comunicării obiecțiilor. În special, am luat în considerare faptul că EPSU nu este nici reprezentantul recunoscut al angajaților întreprinderilor în cauză, nici o asociație a consumatorilor în sensul articolului 11 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 802/2004 al Comisiei (3) și nu a dat dovadă de un interes suficient în legătură cu procedurile.

La data de 20 septembrie 2006, părțile și-au asumat angajamente în vederea soluționării problemelor de concurență identificate în comunicarea obiecțiilor. Au fost testate pe piață angajamentele asumate, iar rezultatele investigării pieței au indicat faptul că angajamentele nu erau suficiente pentru eliminarea problemelor de concurență identificate de Comisie. Toate răspunsurile neconfidențiale ale participanților la testul de piață au fost imediat puse la dispoziția părților. Nu mi s-a solicitat să verific obiectivitatea investigării pieței.

La data de 10 octombrie 2006, Comisia a decis, de comun acord cu părțile, să prelungească procedura cu 5 zile lucrătoare, în temeiul articolului 10 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul privind concentrările.

Prin urmare, la data de 13 octombrie 2006, părțile au prezentat noi angajamente modificate în vederea soluționării problemelor de concurență rămase. Părțile au precizat că aceste angajamente vor înlocui angajamentele prezentate la 20 septembrie.

Cu condiția respectării angajamentelor prezentate la data de 13 octombrie 2006, concluzia propunerii de decizie este că propusa concentrare nu va afecta în mod semnificativ concurența eficientă și este, prin urmare, compatibilă cu piața comună și cu Acordul SEE.

Consider că au fost respectate drepturile tuturor participanților la prezenta procedură de a fi ascultați.

Bruxelles, 30 octombrie 2006.

Serge DURANDE

---

(1)  JO L 162, 19.6.2001, p. 21.

1

(2)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 133, 30.4.2004, p. 1.

3

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/46

---

Aviz al ComitetuluI consultativ în materie de concentrări emis în cadrul celei de-a 139-a reuniuni din 7 aprilie 2006 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring

Raportor: Luxemburg

(2007/C 72/21)

| 1. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia operațiunea notificată constituie o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) și are o dimensiune comunitară. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia operațiunea notificată constituie o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) și are o dimensiune comunitară.

| 2. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ și Comisia convin asupra faptului că, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele relevante ale produsului sunt următoarele:






  (a) | Piața pentru furnizarea serviciilor de telecomunicații mobile către consumatorii finali; |
| --- | --- | --- |

2.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ și Comisia convin asupra faptului că, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele relevante ale produsului sunt următoarele:

(a)

Piața pentru furnizarea serviciilor de telecomunicații mobile către consumatorii finali;

| (b) | Piața en gros de servicii de terminare a apelurilor; |
| --- | --- |

(b)

Piața en gros de servicii de terminare a apelurilor;

| (c) | Piața en gros de servicii internaționale de roaming. |
| --- | --- |

(c)

Piața en gros de servicii internaționale de roaming.

O minoritate de membri nu este de acord cu punctul a) și o minoritate se abține în ceea ce privește punctul c).

| 3. | Comitetului consultativ și Comisia convin asupra faptului că, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele geografice relevante au o dimensiune națională. |
| --- | --- |

3.

Comitetului consultativ și Comisia convin asupra faptului că, în scopul evaluării prezentei operațiuni, piețele geografice relevante au o dimensiune națională.

| 4. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia operațiunea notificată ar antrena efecte necoordonate pe piața austriacă pentru furnizarea serviciilor de telecomunicații mobile către consumatorii finali și, prin urmare, ar constitui un obstacol semnificativ în calea unei concurențe eficiente pe această piață. O minoritate de membri se abține. |
| --- | --- |

4.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia operațiunea notificată ar antrena efecte necoordonate pe piața austriacă pentru furnizarea serviciilor de telecomunicații mobile către consumatorii finali și, prin urmare, ar constitui un obstacol semnificativ în calea unei concurențe eficiente pe această piață. O minoritate de membri se abține.

| 5. | Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord că, după concentrare, este foarte puțin probabil să aibă loc câștigurile de eficiență invocate de T-Mobile. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord că, după concentrare, este foarte puțin probabil să aibă loc câștigurile de eficiență invocate de T-Mobile.

| 6. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia măsurile corective prezentate de părți sunt suficiente pentru înlăturarea preocupărilor exprimate cu privire la concurență și, drept consecință, concentrarea trebuie declarată compatibilă cu piața comună. O minoritate de membri se abține. |
| --- | --- |

6.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia măsurile corective prezentate de părți sunt suficiente pentru înlăturarea preocupărilor exprimate cu privire la concurență și, drept consecință, concentrarea trebuie declarată compatibilă cu piața comună. O minoritate de membri se abține.

| 7. | Comitetul consultativ solicită Comisiei să ia în considerare toate celelalte aspecte menționate în cadrul discuției. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ solicită Comisiei să ia în considerare toate celelalte aspecte menționate în cadrul discuției.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/47

---

Raportul final al consilierului audiator în cazul COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia Comisiei (2001/462/CE, CECO) din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței
   (1)
  )

(2007/C 72/22)

La data de 21 septembrie 2005, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), prin care societatea T-Mobile Austria GmbH („T-Mobile”, Austria), aparținând grupului german Deutsche Telekom AG („DTAG”), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii societăți Tele.ring Unternehmensgruppe („Tele.ring”, Austria), prin achiziție de acțiuni.

După încheierea primei etape a investigației, Comisia a concluzionat că există îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea cu piața comună și cu Acordul privind Spațiul Economic European a operațiunii de concentrare. Motivele de îngrijorare au rezultat în special din faptul că Tele.ring era considerat cel mai activ concurent pe piață care determina scăderea prețurilor, lucru datorat, printre altele, motivației sale foarte puternice de a constitui o bază de consumatori suficient de largă în vederea generării unor economii de scară considerabile pentru rețeaua sa mobilă 2G, extinsă la maximum.

În consecință, în ciuda măsurilor corective propuse de T-Mobile la data de 19 octombrie 2005, Comisia a inițiat, la data de 14 noiembrie 2005, proceduri în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice.

T-Mobile nu a solicitat accesul la „documentele-cheie ”din dosarul Comisiei în conformitate cu capitolul 7.2 din „Cele mai bune practici privind desfășurarea procedurilor comunitare de control al operațiunilor de concentrare”.

La data de 1 decembrie 2005, T-Mobile a prezentat o altă propunere de măsuri corective.

La data de 8 februarie 2006 a fost trimisă o comunicare a obiecțiilor către T-Mobile, care a răspuns la data de 27 februarie 2006. În aceeași zi s-a acordat accesul la dosar. La data de 1 martie 2006, Tele.ring și-a prezentat observațiile la comunicarea obiecțiilor.

Părțile nu au solicitat o prezentare orală oficială a pozițiilor lor.

Cu acordul T-Mobile, Comisia a adoptat o decizie la data de 21 februarie 2006, în temeiul articolului 10 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul privind concentrările economice, în vederea extinderii procedurii cu 20 de zile lucrătoare.

La data de 3 martie 2006, T-Mobile a prezentat o serie îmbunătățită de măsuri corective care au fost testate ulterior pe piață. Testul de piață al acestor inițiative îmbunătățite a fost, în cea mai mare parte, pozitiv.

Nu mi s-a cerut să verific obiectivitatea anchetei.

Având în vedere măsurile corective propuse în final și după analiza rezultatelor testului de piață, proiectul de decizie concluzionează că propunerea de concentrare, supusă respectării depline a măsurilor corective, este compatibilă cu piața comună și cu Acordul privind Spațiul Economic European.

Ținând seama de cele prezentate anterior, consider că drepturile părților de a fi audiate au fost respectate.

Bruxelles, 18 aprilie 2006.

Serge DURANDE

---

(1)  JO L 162, 19.6.2001, p. 21.

1

(2)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

2

---

V Anunțuri

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Curtea de Justiție a AELS

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/48

---

Acțiune introdusă la 15 noiembrie 2006 de către Autoritatea de supraveghere a AELS împotriva Principatului Liechtenstein

(Cauza E-5/06)

(2007/C 72/23)

La data de 15 noiembrie 2006, Autoritatea de supraveghere a AELS, reprezentată de Niels Fenger și Arne Torsten Andersen, în calitate de agenți ai Autorității de supraveghere a AELS, 35, Rue Belliard, B-1040 Bruxelles, a introdus o acțiune împotriva Principatului Liechtenstein la Curtea de Justiție a AELS.

Reclamantul solicită Curții de Justiție:

| 1. | Să declare că, prin impunerea condiției de rezidență în Liechtenstein pentru orice persoană care dorește să beneficieze de indemnizația de însoțitor, Principatul Liechtenstein nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în conformitate cu articolele 19 alineatele (1) și (2), 25 alineatul (1) și 28 alineatul (1) din actul menționat la punctul 1 din anexa VI la Acordul SEE (Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea sistemelor de securitate socială în cazul salariaților și persoanelor care desfășoară activități independente și familiilor acestora care se deplasează în interiorul Comunității), astfel cum a fost adaptat la Acordul SEE prin protocolul 1; și |
| --- | --- |

1.

Să declare că, prin impunerea condiției de rezidență în Liechtenstein pentru orice persoană care dorește să beneficieze de indemnizația de însoțitor, Principatul Liechtenstein nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în conformitate cu articolele 19 alineatele (1) și (2), 25 alineatul (1) și 28 alineatul (1) din actul menționat la punctul 1 din anexa VI la Acordul SEE (Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea sistemelor de securitate socială în cazul salariaților și persoanelor care desfășoară activități independente și familiilor acestora care se deplasează în interiorul Comunității), astfel cum a fost adaptat la Acordul SEE prin protocolul 1; și

| 2. | Să oblige Principatul Liechtenstein la plata cheltuielilor aferente procedurii. |
| --- | --- |

2.

Să oblige Principatul Liechtenstein la plata cheltuielilor aferente procedurii.

Situația de fapt și de drept și motive de drept invocate

| — | Prezenta cauză se referă la Hilflosenentschädigung (indemnizație de însoțitor) din Liechtenstein pentru persoanele care necesită permanent un grad considerabil de ajutor din partea unei terțe persoane sau o supraveghere personală în îndeplinirea sarcinilor zilnice. Indemnizația nu este complementară nici unui alt beneficiu de securitate socială și este acordată indiferent de valoarea venitului. Indemnizația nu depinde de contribuții anterioare la stat și nu este necesar ca beneficiarul să sufere de vreo afecțiune. |
| --- | --- |

—

Prezenta cauză se referă la Hilflosenentschädigung (indemnizație de însoțitor) din Liechtenstein pentru persoanele care necesită permanent un grad considerabil de ajutor din partea unei terțe persoane sau o supraveghere personală în îndeplinirea sarcinilor zilnice. Indemnizația nu este complementară nici unui alt beneficiu de securitate socială și este acordată indiferent de valoarea venitului. Indemnizația nu depinde de contribuții anterioare la stat și nu este necesar ca beneficiarul să sufere de vreo afecțiune.

| — | Legislația din Liechtenstein prevede că beneficiarul indemnizației trebuie să aibă rezidența în Liechtenstein. |
| --- | --- |

—

Legislația din Liechtenstein prevede că beneficiarul indemnizației trebuie să aibă rezidența în Liechtenstein.

| — | Indemnizația de însoțitor din Liechtenstein este menționată în anexa IIa la Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 (cf. articolele 4 alineatul (2a) litera (c) și 10a din regulament) ca un beneficiu special în numerar, de tip necontributiv, care în această calitate, nu ar reprezenta un beneficiu exportabil în conformitate cu prevederile regulamentului. |
| --- | --- |

—

Indemnizația de însoțitor din Liechtenstein este menționată în anexa IIa la Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 (cf. articolele 4 alineatul (2a) litera (c) și 10a din regulament) ca un beneficiu special în numerar, de tip necontributiv, care în această calitate, nu ar reprezenta un beneficiu exportabil în conformitate cu prevederile regulamentului.

| — | Cu toate acestea, Autoritatea de supraveghere a AELS susține că indemnizația de însoțitor ar trebui clasificată ca prestație în caz de boală în numerar (cf. articolul 4 alineatul (1) din regulament), exportabilă în conformitate cu articolele 19 alineatele (1) și (2), 25 alineatul (1) și 28 alineatul (1) din regulament. |
| --- | --- |

—

Cu toate acestea, Autoritatea de supraveghere a AELS susține că indemnizația de însoțitor ar trebui clasificată ca prestație în caz de boală în numerar (cf. articolul 4 alineatul (1) din regulament), exportabilă în conformitate cu articolele 19 alineatele (1) și (2), 25 alineatul (1) și 28 alineatul (1) din regulament.

| — | Clasificarea corectă a indemnizației este esențială în ceea ce privește obligația Principatului Liechtenstein de a acorda ajutor solicitanților din afara Liechtenstein-ului, dar care îndeplinesc criteriile corespunzătoare, astfel cum sunt prevăzute în regulament. |
| --- | --- |

—

Clasificarea corectă a indemnizației este esențială în ceea ce privește obligația Principatului Liechtenstein de a acorda ajutor solicitanților din afara Liechtenstein-ului, dar care îndeplinesc criteriile corespunzătoare, astfel cum sunt prevăzute în regulament.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/49

---

Acțiune introdusă la 18 decembrie 2006 de către Autoritatea de supraveghere a AELS împotriva Principatului Liechtenstein

(Cauza E-6/06)

(2007/C 72/24)

La data de 18 decembrie 2006, Autoritatea de supraveghere a AELS, reprezentată de Niels Fenger și Lorna Young, în calitate de agenți ai Autorității de supraveghere a AELS, 35, Rue Belliard, B-1040 Bruxelles, a introdus o acțiune împotriva Principatului Liechtenstein la Curtea de Justiție a AELS.

Reclamantul solicită Curții de Justiție:

| 1. | Să declare că, prin neadoptarea sau necomunicarea către Autoritate, în termenul prevăzut, a măsurilor necesare punerii în aplicare a actului menționat la punctul 32g din anexa XX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental), astfel cum sunt adaptate la Acordul SEE prin protocolul 1, Principatul Liechtenstein nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în conformitate cu dispozițiile articolului 14 din act și ale articolului 7 din Acordul SEE; și |
| --- | --- |

1.

Să declare că, prin neadoptarea sau necomunicarea către Autoritate, în termenul prevăzut, a măsurilor necesare punerii în aplicare a actului menționat la punctul 32g din anexa XX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental), astfel cum sunt adaptate la Acordul SEE prin protocolul 1, Principatul Liechtenstein nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în conformitate cu dispozițiile articolului 14 din act și ale articolului 7 din Acordul SEE; și

| 2. | Să oblige Principatul Liechtenstein la plata cheltuielilor de judecată. |
| --- | --- |

2.

Să oblige Principatul Liechtenstein la plata cheltuielilor de judecată.

Situația de fapt și de drept și motive de drept invocate

| — | Cauza face referire la nepunerea în aplicare a directivei privind zgomotul ambiental. |
| --- | --- |

—

Cauza face referire la nepunerea în aplicare a directivei privind zgomotul ambiental.

| — | În faza precontencioasă, Liechtenstein nu a contestat faptul că, până la expirarea termenului, nu a întreprins măsurile necesare punerii în aplicare a directivei. |
| --- | --- |

—

În faza precontencioasă, Liechtenstein nu a contestat faptul că, până la expirarea termenului, nu a întreprins măsurile necesare punerii în aplicare a directivei.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/50

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul nr. COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/25)

| 1. | La data de 19 martie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile China Shipbuilding Industry Corporation group („China Shipbuilding”, China), prin intermediul întreprinderilor Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd („Quingdao Qiyao Linshan”, China), Wärtsilä Corporation („Wärtsilä”, Finlanda) și Mitsubishi Heavy Industries Ltd („Mitsubishi”, Japonia), dobândesc controlul în comun, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, prin achiziție de acțiuni, în cadrul unei companii nou create care este o societate mixtă, denumită Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company („JV”, China). |
| --- | --- |

1.

La data de 19 martie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile China Shipbuilding Industry Corporation group („China Shipbuilding”, China), prin intermediul întreprinderilor Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd („Quingdao Qiyao Linshan”, China), Wärtsilä Corporation („Wärtsilä”, Finlanda) și Mitsubishi Heavy Industries Ltd („Mitsubishi”, Japonia), dobândesc controlul în comun, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, prin achiziție de acțiuni, în cadrul unei companii nou create care este o societate mixtă, denumită Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company („JV”, China).

| 2. | Activitățile întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii China Shipbuilding: inginerie, design și producție de nave și echipament marin; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii China Shipbuilding: inginerie, design și producție de nave și echipament marin;

| — | în cazul întreprinderii Wärtsilä: generatoare de energie pentru vase, operator global pentru rețele de servicii; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Wärtsilä: generatoare de energie pentru vase, operator global pentru rețele de servicii;

| — | în cazul întreprinderii Mitsubishi: producător de mașini grele; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Mitsubishi: producător de mașini grele;

| — | în cazul întreprinderii JV: producție și comercializare de motoare diesel marine lente în doi timpi. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii JV: producție și comercializare de motoare diesel marine lente în doi timpi.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (numărul de fax: (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV, la următoarea adresă:





  Commission Européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence, |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (numărul de fax: (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV, la următoarea adresă:

Commission Européenne

Direction générale de la concurrence,

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/51

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul nr. COMP/M.4590 — REWE/Delvita)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/26)

| 1. | La data de 16 martie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care societatea Euro-Billa Holding AG („Euro-Billa”, Germania), care face parte din grupul REWE („REWE”, Germania), dobândește control, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, asupra întregii societăți Delvita a.s. („Delvita”, Republica Cehă), prin achiziție de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 16 martie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care societatea Euro-Billa Holding AG („Euro-Billa”, Germania), care face parte din grupul REWE („REWE”, Germania), dobândește control, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, asupra întregii societăți Delvita a.s. („Delvita”, Republica Cehă), prin achiziție de acțiuni.

| 2. | Activitățile societăților respective sunt:






  — | în cazul societății Euro-Billa/REWE: comerț en-gros și cu amănuntul de produse alimentare și nealimentare, servicii de turism; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile societăților respective sunt:

—

în cazul societății Euro-Billa/REWE: comerț en-gros și cu amănuntul de produse alimentare și nealimentare, servicii de turism;

| — | în cazul societății Delvita: (face parte din grupul Delhaize) activități comerciale cu amănuntul în sectorul alimentar și nealimentar în Republica Cehă. |
| --- | --- |

—

în cazul societății Delvita: (face parte din grupul Delhaize) activități comerciale cu amănuntul în sectorul alimentar și nealimentar în Republica Cehă.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (fax nr. (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4590 — REWE/Delvita, la următoarea adresă:





  Commission Européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence, |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (fax nr. (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4590 — REWE/Delvita, la următoarea adresă:

Commission Européenne

Direction générale de la concurrence,

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/52

---

AJUTOARE DE STAT — PORTUGALIA

Ajutoare de Stat C 55/06 (ex N 42/05) — Subvenționarea dobânzilor pentru împrumuturile acordate întreprinderilor din sectorul pescuitului

Invitație pentru prezentarea observațiilor în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/27)

Prin scrisoarea din 20 decembrie 2006, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Republicii Portugalia decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind ajutorul menționat mai sus.

Părțile interesate pot prezenta eventuale observații în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii care urmează acestuia, la următoarea adresă:

| Comisia Europeană |
| --- |
| Direcția Generală Pescuit, |
| DG FISH/D/3 „Aspecte juridice” |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 19 42 |

Comisia Europeană

Direcția Generală Pescuit,

DG FISH/D/3 „Aspecte juridice”

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 19 42

Aceste observații vor fi comunicate Republicii Portugalia. Caracterul confidențial acordat identității părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitat în scris, precizându-se motivele solicitării.

REZUMAT

Prin scrisoarea din 11 ianuarie 2005, Reprezentanța permanentă a Republicii Portugalia pe lângă Uniunea Europeană a anunțat Comisia despre un nou regim de ajutoare prin care se prevede deschiderea unei linii de credit de 60 milioane EUR care ar asigura rentabilitatea investițiilor făcute de anumite întreprinderi în sectorul pescuitului în vederea modernizării și restructurării mijloacelor lor de producție (flote, industria de transformare și acvacultură). Acest regim este destinat în mod fundamental sprijinirii redresării financiare a întreprinderilor aflate în dificultate prin intermediul unor împrumuturi cu o rată a dobânzii scăzută.

Baza împrumuturilor corespunde valorii investițiilor făcute între 10 iulie 2000 și data publicării Decreto-lei (art. 1). Valoarea ajutorului se exprimă în numărul de puncte procentuale al reducerii, și anume diferența dintre rata de referință stabilită de Comisia Europeană pentru Portugalia (în prezent 3,7 %) și rata percepută de către creditor fiecărui beneficiar în parte. Profitul final este de 2,68 %. Acest calcul rezultă din adunarea punctelor de reducere pentru fiecare an.

Creditele vor fi acordate sub formă de împrumuturi rambursabile de către instituții financiare care au încheiat un protocol cu IFADAP (Institutul de finanțare și de ajutor pentru dezvoltare pentru agricultură și pescuit)

Evaluarea efectuată de Comisie demonstrează că regimul propus nu respectă unele dintre cerințele cuprinse în Orientările comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor în dificultate:

| (a) | Criteriile de eligibilitate aplicate de autoritățile portugheze nu permit să se demonstreze că potențialii beneficiari sunt firme aflate în dificultate în sensul menționat în Orientări; |
| --- | --- |

(a)

Criteriile de eligibilitate aplicate de autoritățile portugheze nu permit să se demonstreze că potențialii beneficiari sunt firme aflate în dificultate în sensul menționat în Orientări;

| (b) | Autoritățile portugheze nu solicită un plan concret de restructurare a activității economice a firmelor; |
| --- | --- |

(b)

Autoritățile portugheze nu solicită un plan concret de restructurare a activității economice a firmelor;

| (c) | Autoritățile portugheze nu au prezentat informații privind respectarea condițiilor ce trebuie îndeplinite pentru a se evita o denaturare anormală a concurenței în cazul restructurării întreprinderilor medii și nu pun în aplicare principiile „ajutor limitat la minim ”și „prima și ultima dată”. |
| --- | --- |

(c)

Autoritățile portugheze nu au prezentat informații privind respectarea condițiilor ce trebuie îndeplinite pentru a se evita o denaturare anormală a concurenței în cazul restructurării întreprinderilor medii și nu pun în aplicare principiile „ajutor limitat la minim ”și „prima și ultima dată”.

Pe lângă aceasta, autoritățile portugheze nu au crescut nivelul ratei de referință pentru Portugalia cu o primă de risc, așa cum se solicită în Comunicarea Comisiei privind metodele de stabilire a ratelor de referință și scont.

Comisia consideră că autoritățile portugheze intenționează să procedeze la o reducere formală a flotei, fapt ce contravine cerințelor Orientărilor privind pescuitul.

TEXTUL SCRISORII

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por carta de 11 de Janeiro de 2005, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de um regime de auxílios estatais destinado a alargar a validade e o âmbito de aplicação do regime de auxílios estatais aprovado pela Comissão com o número de referência N 676/98 por Decisão de 1 de Março de 2000 (2).

Por cartas de 26 de Janeiro de 2005, 3 de Maio de 2005, 6 de Outubro de 2005 e 30 de Maio de 2006, os serviços da Comissão enviaram pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por cartas de 17 de Março de 2005, 5 de Agosto de 2005, 2 de Setembro de 2005, 7 de Outubro de 2005 e 22 de Junho de 2006.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

O regime proposto destina-se a apoiar a recuperação financeira de empresas que se encontram em situação difícil devido à realização de investimentos. Para esse efeito, as autoridades portuguesas prevêem o estabelecimento de uma linha de crédito no montante de 60 milhões de EUR, cujo objectivo é tornar rentáveis os investimentos efectuados por empresas do sector das pescas no âmbito da modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas (frota, indústria transformadora e aquicultura).

O regime é instituído por um decreto-lei, transmitido à Comissão na fase de projecto, que se aplica ao conjunto do sector das pescas, incluindo a pesca, produção aquícola, transformação e comercialização.

A base dos empréstimos corresponde ao montante dos investimentos realizados entre 10 de Julho de 2000 e a data de entrada em vigor do decreto-lei (artigo 1.o). Nesse contexto, os investimentos tomados em consideração são aqueles para os quais as empresas em causa beneficiaram do apoio do IFOP.

Os empréstimos beneficiam de uma taxa de juro reduzida. O montante total dos empréstimos a conceder pelas instituições de crédito é de sessenta milhões de EUR (artigo 2.o do decreto-lei), dos quais, de acordo com ponto 1.7 do formulário de notificação enviado pelas autoridades portuguesas, se estima que cerca de dez milhões sejam suportados pelo orçamento do Estado através de bonificações de juros.

O artigo 5.o do decreto-lei indica que os empréstimos são concedidos pelo prazo máximo de dez anos e amortizáveis anualmente, até ao máximo de oito prestações de igual montante, ocorrendo a primeira amortização no máximo três anos após a data prevista para a utilização do crédito.

As bonificações de juros são repartidas por seis anos e correspondem, respectivamente, a 90 %, 70 %, 60 %, 40 % e 30 % da taxa de referência de 4,5 %. De acordo com as autoridades portuguesas, a bonificação efectiva será de 4,05 %, 3,15 %, 2,70 %, 1,80 % e 1,35 % em cada um dos seis anos.

O montante do auxílio é expresso em pontos de bonificação, ou seja, a diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. Calcula-se que o resultado final seja de 2,68 % por cada 100 unidades de crédito. Este cálculo resulta da adição dos pontos de bonificação relativos a cada ano.

Prevê-se que o número de beneficiários do auxílio seja de 150, no máximo.

2.2.   Elegibilidade

As empresas elegíveis são empresas do sector das pescas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento em estruturas produtivas representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos. As autoridades portuguesas indicaram igualmente que, para poder beneficiar do auxílio, as pessoas singulares ou colectivas devem satisfazer as seguintes condições:

| — | apresentar um plano de reestruturação, |
| --- | --- |

—

apresentar um plano de reestruturação,

| — | comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo, |
| --- | --- |

—

comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo,

| — | encontrar-se em situação financeira difícil. |
| --- | --- |

—

encontrar-se em situação financeira difícil.

Têm acesso à linha de crédito todos os tipos de empresas do sector das pescas, mas as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de qualquer caso individual em que o auxílio fosse solicitado por uma grande empresa.

2.3.   Existência de um plano de reestruturação para as empresas elegíveis

As empresas elegíveis devem apresentar um plano de reestruturação, destinada a restabelecer a sua viabilidade a longo prazo mediante cobertura dos encargos financeiros e obtenção de uma rendibilidade mínima dos investimentos efectuados, por forma a estarem em posição de enfrentar a concorrência com os seus fundos próprios.

Os planos de reestruturação das empresas elegíveis são directamente avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais, por sua vez, informam, em seguida, as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa.

2.4.   Procedimento

Os créditos são concedidos sob a forma de empréstimos reembolsáveis pelas instituições crédito que tenham celebrado um protocolo com o IFADAP (Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e das Pescas), que estabelece uma taxa de juro nominal máxima. Os pedidos são avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos de acordo com aos seus próprios procedimentos. As instituições de crédito informam subsequentemente as autoridades portuguesas da situação individual de cada empresa beneficiária de um empréstimo.

Para fins de controlo, as instituições de crédito devem apresentar imediatamente ao IFADAP todas as informações exigidas em relação aos empréstimos concedidos. O próprio IFADAP pode solicitar aos beneficiários quaisquer informações ou documentos que considere necessários para avaliar a situação da empresa.

Se se concluir que um beneficiário não respeitou todas as suas obrigações, o empréstimo é cancelado e a instituição de crédito pode solicitar o seu reembolso.

3.   APRECIAÇÃO

3.1.   Procedimento

Ao notificar o auxílio previsto antes da sua entrada em vigor, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação enunciada no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

A alínea c) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho estabelece que se entende por “novo auxílio, quaisquer auxílios, isto é, regimes de auxílio e auxílios individuais, que não sejam considerados auxílios existentes, incluindo as alterações a um auxílio existente”. As alterações do regime de auxílio N 676/98 notificados pelas autoridades portuguesas constituem, por conseguinte, um novo auxílio na acepção do referido regulamento. Além disso, o âmbito de aplicação e a base jurídica das medidas notificadas afiguram-se totalmente independentes do regime N 676/98, pelo que a Comissão examina as medidas a título de regime distinto. A compatibilidade do projecto é avaliada abaixo.

3.2.   Auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

A proposta de regime em análise pretende reduzir as taxas de juro de empréstimos concedidos a empresas privadas no sector das pescas. Assim, a medida beneficia essas empresas. As taxas de juro reduzidas são suportadas pelo orçamento do Estado, sendo a medida criada por uma lei. Por este motivo, a Comissão considera que o regime constitui uma vantagem para as empresas em causa, financiada através de fundos públicos e imputada ao Estado.

Além disso, o auxílio é concedido a um número limitado de empresas do sector das pescas, assumindo, pois, uma natureza selectiva. Por outro lado, as empresas beneficiárias estão em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas tanto em Portugal como noutros Estados-Membros ou com empresas de outros sectores cujos produtos estejam em concorrência directa com os produtos de pesca.

Em consequência, o auxílio concedido ao abrigo deste regime distorce ou ameaça distorcer a concorrência e deve ser considerado um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE. O auxílio em análise só poderá ser considerado compatível com o mercado comum se for susceptível de beneficiar de uma das derrogações previstas no Tratado CE.

3.3.   Base da apreciação

Uma vez que o auxílio se destina ao sector das pescas, o regime notificado deve ser avaliado no âmbito da legislação comunitária pertinente, nomeadamente os artigos 87.o-88.o do Tratado CE e as Directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (3) (a seguir denominadas “directrizes para o sector das pescas”).

As autoridades portuguesas consideram que o auxílio concedido no âmbito do regime proposto constitui um auxílio ao investimento. Contudo, a Comissão verifica que o auxílio visa atenuar a carga financeira representada pelo reembolso de empréstimos. Embora o auxílio esteja associado a investimentos, o investimento em si já foi realizado. Por conseguinte, o auxílio não tem por efeito apoiar um investimento mas atenua a carga financeira resultante de investimentos realizados anteriormente pelas empresas em causa.

O auxílio induz, pois, a melhoria do rendimento dessas empresas. O auxílio deve ser considerado um auxílio ao funcionamento, sendo, em conformidade com o ponto 3.7 das directrizes para o sector das pescas, a esse título, em princípio, incompatível com o mercado comum.

Porém, o auxílio só é concedido a empresas que as autoridades portuguesas considerem estar em dificuldade. Nesse contexto, o auxílio poderia ser considerado um auxílio à reestruturação. O ponto 4.1.2. das directrizes para o sector das pescas estabelece que “os auxílios estatais de emergência e à reestruturação de empresas em dificuldade serão apreciados de acordo com as Orientações comunitárias dos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (4)” (a seguir denominadas “orientações para a reestruturação”). Tal foi também recentemente sublinhado pela Comissão no ponto 3 da Comunicação de 9 de Março de 2006 ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a melhoria da situação económica no sector das pescas (5). Para além dos requisitos enunciados nas orientações para a reestruturação, os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária. Em consequência, o regime notificado será avaliado à luz das orientações para a reestruturação, assim como da condição suplementar de as empresas que exercem a pesca marítima elaborarem e apresentarem à Comissão um plano adequado, destinado a reduzir as capacidades da frota além do obrigatório por força do direito comunitário.

3.4.   Grandes empresas abrangidas pelo regime

De acordo com as informações apresentadas pelas autoridades portuguesas, todos os tipos de empresas do sector das pescas podem ser beneficiárias da linha de crédito proposta. Contudo, é de observar que, por força das orientações para a reestruturação (pontos 78-85), a Comissão só pode autorizar regimes de auxílios de emergência e/ou à reestruturação para pequenas e médias empresas em dificuldade se estas forem abrangidas pela definição comunitária de PME.

É verdade que as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de todos os casos individuais em que uma grande empresa solicitasse o auxílio. Porém, à luz das orientações para a reestruturação, o regime de auxílio proposto deve limitar-se estritamente às PME. Por estes motivos, a Comissão restringe a sua avaliação infra a auxílios à reestruturação das PME.

3.5.   Elegibilidade das empresas candidatas

Os pontos 9, 10 e 11 das orientações para a reestruturação estabelecem certos critérios que permitem a identificação das “empresas em dificuldade”.

O princípio de base é que a empresa deve ser incapaz de suportar prejuízos que, na ausência de uma intervenção externa, a condenariam ao desaparecimento quase certo a curto ou médio prazo. As circunstâncias que, nos termos das orientações para a reestruturação, indicam que uma empresa se encontra em dificuldade são, nomeadamente, o desaparecimento de mais de metade do seu capital subscrito e a perda de mais de um quarto desse capital nos últimos 12 meses ou o facto de a empresa preencher, nos termos do direito nacional, as condições para ser objecto de um processo de falência ou de insolvência.

As autoridades portuguesas consideram que o ponto 11 das orientações para a reestruturação confere aos Estados-Membros um certo grau de discrição ao determinar se uma empresa está ou não em dificuldade. A Comissão observa que, contrariamente ao ponto 10, que enuncia critérios objectivos que determinam em que condições uma empresa é considerada em dificuldade, o ponto 11 contém critérios subjectivos que fazem parte da avaliação da compatibilidade do auxílio com o mercado comum com base nas orientações para a reestruturação elaboradas pela Comissão. Além disso, nos termos do ponto 79 das orientações, salvo disposição em contrário constante de regras sectoriais em matéria de auxílios estatais, os auxílios a favor de pequenas e médias empresas só estão dispensados de notificação individual se a empresa beneficiária preencher pelo menos um dos três critérios enunciados no ponto 10. Os auxílios a favor de empresas que não satisfaçam nenhum destes três critérios, devem ser notificados individualmente à Comissão a fim de que esta possa apreciar o carácter de empresa em dificuldade do beneficiário. Por conseguinte, se uma PME não satisfizer nenhum dos três critérios do ponto 10, o auxílio deve ser notificado individualmente à Comissão, que avaliará se a empresa está realmente em dificuldade.

É de assinalar igualmente que a última frase do ponto 11 estabelece que uma empresa só é elegível após verificação da sua incapacidade de garantir a sua recuperação com os seus recursos próprios.

No regime de auxílio proposto, as empresas elegíveis são aquelas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos.

Embora se afigure muito distante das circunstâncias identificadas pelas orientações para a reestruturação como constituindo uma indicação de que as empresas estão em situação de dificuldade, este limiar permitiria, na opinião das autoridades portuguesas, identificar as empresas que não estão em posição de garantir a sua recuperação financeira sem auxílio estatal.

Por carta de 30 de Maio de 2006 (FISH(06)D/6650), a Comissão solicitou às autoridades portuguesas a apresentação de informações exaustivas sobre a estrutura financeira das empresas de pesca em Portugal, a fim de demonstrar que 15 % dos resultados brutos podem ser considerados um limiar adequado para determinar que as empresas se encontram em dificuldade. Não obstante, a resposta enviada pelas autoridades portuguesas em 28 de Junho de 2006 (ref. 001521) reitera simplesmente o que designam por um “poder discricionário”, concedido aos Estados-Membros pelo ponto 11 das orientações para a reestruturação. A resposta não contém nenhum elemento que permita à Comissão verificar a adequação deste critério para determinar quais as empresas que podem ser consideradas em dificuldade.

Atendendo ao exposto, a Comissão é de opinião que as autoridades portuguesas não conseguiram demonstrar que as empresas potencialmente elegíveis são empresas em dificuldade na acepção das orientações para a reestruturação, pelo que duvida que esta condição das orientações seja respeitada.

3.6.   Existência de planos de reestruturação

No respeitante aos regimes de auxílios concedidos às PME, o ponto 82 das orientações para a reestruturação estabelece que “a Comissão só poderá autorizar regimes de auxílios à reestruturação se a concessão dos auxílios for sujeita à execução completa por parte do beneficiário de um plano de reestruturação previamente aprovado pelo Estado-Membro e que satisfaça as seguintes condições:

| a) | Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37; |
| --- | --- |

a)

Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37;

| b) | Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42; |
| --- | --- |

b)

Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42;

| c) | Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45; |
| --- | --- |

c)

Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45;

| d) | Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.” |
| --- | --- |

d)

Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.”

Acresce que o ponto 83 estipula que os regimes devem indicar o montante máximo do auxílio susceptível de ser concedido a uma mesma empresa no âmbito de uma operação de auxílio de emergência e/ou à reestruturação e que o montante máximo para a concessão combinada de auxílios de emergência e à reestruturação a uma empresa não pode ultrapassar 10 milhões de EUR, incluindo em caso de cumulação com outras fontes ou outros regimes. Qualquer auxílio que ultrapasse esse montante deve ser notificado individualmente à Comissão.

O ponto 84 exige, além disso, que seja respeitado “o princípio do auxílio único”, especificando o ponto 85 que os Estados-Membros devem também notificar individualmente à Comissão os auxílios nos casos em que uma empresa tiver adquirido activos de outra empresa que tenha já recebido um auxílio de emergência ou à reestruturação.

Com base nas informações disponíveis, a Comissão tem sérias dúvidas quanto à tomada em consideração pelo regime notificado de todas as condições indicadas acima. No respeitante aos planos de reestruturação, embora o regime notificado exija que os beneficiários apresentem um plano de reestruturação para as empresas em causa, a Comissão, com base nas informações disponíveis, tem sérias dúvidas de que estes planos obedeçam a todos os requisitos estabelecidos nos pontos 34-37 das orientações em causa. Tal como definidos no regime notificado, estes planos visam essencialmente auxiliar as empresas a reembolsar as dívidas contraídas para a modernização das suas estruturas produtivas, ou seja, prevêem apenas a reestruturação financeira das dívidas das empresas em causa por meio do auxílio concedido. Os planos não constituem, porém, um plano de reestruturação da actividade económica da empresa. Em particular, o regime notificado não exige a inclusão, nos planos de reestruturação, de uma análise económica aprofundada da situação da empresa, que permita a identificação das circunstâncias que suscitaram as suas dificuldades, nem propostas relativas às medidas e adaptações necessárias para permitir à empresa beneficiária evoluir para uma nova estrutura que lhe ofereça perspectivas de viabilidade a longo prazo e a possibilidade de funcionar com os seus recursos próprios.

Na opinião das autoridades portuguesas, no caso presente, a reestruturação económica das empresas em causa não se afigura necessária, uma vez que os subsídios não visam investimentos futuros mas a renegociação de dívidas assumidas no âmbito da modernização e reestruturação das estruturas produtivas.

A Comissão considera, contudo, que as orientações exigem que a reestruturação de uma empresa, nem que meramente financeira, abranja, em todos os casos, um certo número de medidas destinadas a melhorar a sua viabilidade e a abandonar as actividades que, mesmo após a reestruturação, continuariam a ser estruturalmente deficitárias. Além disso, o plano de reestruturação deve ter em conta, nomeadamente, a situação e a evolução previsível da oferta e da procura no mercado dos produtos em causa, com cenários que traduzam hipóteses optimistas, pessimistas e intermédias, bem como os pontos fortes e fracos específicos da empresa.

Por outro lado, de acordo com as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas, os planos de reestruturação serão avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais informarão posteriormente as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa. Porém, é de sublinhar que, nos termos do ponto 59 das orientações para a reestruturação, o plano de reestruturação deve, no caso das PME, “ser aprovado pelo Estado-Membro em causa e ser comunicado à Comissão”. Na opinião da Comissão, tal significa que, embora a avaliação dos planos possa ser confiada às instituições de crédito, a aprovação formal deve ser feita pela autoridade competente que concederá o auxílio.

3.7.   Distorção indevida da concorrência e proporcionalidade do auxílio

A alínea b) do ponto 82 das orientações para a reestruturação refere-se aos pontos 38-42 das mesmas, os quais estabelecem várias condições a fim de evitar distorções indevidas da concorrência em caso de reestruturação das médias empresas. No tocante às pequenas empresas, os regimes devem prever que as empresas beneficiárias não aumentem a sua capacidade durante a reestruturação. No que se refere às empresas de médias dimensões, os planos de reestruturação devem prever as necessárias medidas compensatórias, a fim de garantir que sejam minimizados os efeitos negativos nas trocas comerciais. A Comissão observa que as autoridades portuguesas não apresentaram quaisquer informações sobre o cumprimento dos critérios estabelecidos nos referidos pontos.

Acresce que, de acordo com os pontos 43 a 45, os auxílios devem “ser limitados ao mínimo necessário”. Este princípio implica que os beneficiários do auxílio contribuam de modo significativo para o plano de reestruturação através dos seus fundos próprios. As autoridades portuguesas indicaram que não tiveram em conta estas exigências no regime de auxílio proposto por considerarem que este último não prevê nenhum auxílio directo em termos de capital. Cabe, porém, à Comissão sublinhar que este princípio é aplicável a todos os tipos de auxílio à reestruturação, não se limitando, pois, aos casos em que é concedido um auxílio directo.

Por último, os pontos 72-77 das orientações para a reestruturação estabelecem o princípio do “auxílio único”, segundo o qual os auxílios de emergência e à reestruturação só podem ser concedidos uma única vez, a fim de evitar que as empresas sejam apoiadas quando só conseguem sobreviver graças aos sucessivos apoios do Estado. Sempre que for notificado à Comissão um projecto de auxílio de emergência ou à reestruturação, o Estado-Membro deve especificar se a empresa em causa já beneficiou de auxílios estatais deste tipo. No caso dos regimes de auxílio que beneficiam várias empresas, as autoridades nacionais devem assegurar que seja observado este princípio e fornecer à Comissão as informações pertinentes que lhe permitam verificar que as empresas beneficiárias não tenham anteriormente recebido auxílios de emergência ou à reestruturação.

De acordo com as autoridades portuguesas, o apoio financeiro proposto beneficiará empresas que investiram na modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas. Estes investimentos devem ser compatíveis com a legislação comunitária e com os limites estabelecidos para os auxílios ao investimento no sector das pescas e da aquicultura. Porém, as autoridades portuguesas não transmitiram informações que permitam verificar que o princípio do “auxílio único ”será respeitado no âmbito do regime de auxílio proposto.

3.8.   Método de estabelecimento das taxas de referência e de actualização

As autoridades portuguesas indicaram que, em conformidade com o disposto no anexo III das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (6), o auxílio ao investimento sob a forma de empréstimo bonificado, previsto pelo regime proposto, é, em primeiro lugar, expresso em pontos de bonificação, ou seja, na diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. As mesmas autoridades admitem, contudo, que a taxa de referência não foi aumentada de nenhum prémio, não obstante o facto de os beneficiários potenciais serem empresas em dificuldade e estarem, por conseguinte, sujeitas a um risco específico.

O resultado final é de 2,68 %. Este cálculo resulta da adição dos pontos de redução para cada ano.

A Comissão considera que, à luz do disposto na Comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização (7), as autoridades portuguesas deviam ter aumentado a taxa de referência fixada para Portugal de um prémio de risco, por forma a compensar o risco potencial inerente às empresas em dificuldade. De contrário, os pontos de bonificação não são realistas, uma vez que, quando o regime se aplica efectivamente a empresas em dificuldade, não tomam em consideração a taxa efectiva que uma instituição de crédito fixaria em condições normais para uma empresa em dificuldade.

3.9.   Redução das capacidades da frota

O ponto 4.1.2 das directrizes para o sector das pescas estabelece que os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária.

As autoridades portuguesas exprimiram o seu empenho em reduzir a frota que beneficia do regime de auxílio em causa de 1,005 vezes as novas capacidades da frota introduzidas no período efectivo de bonificação de três anos. As mesmas autoridades acrescentam que esta redução de 0,5 % será aplicada cumulativamente a outras acções de redução da frota empreendidas por Portugal nos termos de legislação comunitária, nomeadamente planos de recuperação e gestão.

As autoridades portuguesas observam ainda que a frota portuguesa foi sujeita a uma redução drástica nos últimos 15 anos.

A Comissão considera que o compromisso assumido no sentido de reduzir a frota com base num rácio de apenas 1:1,005 se apresenta meramente como uma diminuição formal, que não pode ser considerada uma verdadeira redução no espírito das directrizes supracitadas. Por outro lado, as autoridades portuguesas não fornecem nenhuma indicação sobre a forma como essa redução será aplicada, por exemplo, consoante o tipo de actividade de pesca exercida ou o tipo de navio.

3.10.   Conclusão

Atendendo ao exposto, a Comissão tem sérias dúvidas de que o regime notificado cumpra as directrizes para o sector das pescas e as orientações para a reestruturação aplicáveis, assim como o previsto na comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização.

4.   PROPOSTA

A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE por ter sérias dúvidas quanto à compatibilidade deste regime de auxílio com o mercado comum.

À luz do que precede, a Comissão convida o Governo português, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, a apresentar as suas observações e fornecer quaisquer informações úteis para a avaliação do auxílio em causa, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia da presente carta aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas acima referidas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.”

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Ref. SG (2000) D/101992 (JO C 110 de 15.4.2000, p. 44).

2

(3)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

3

(4)  JO C 288 de 9.10.1999, p. 2.

4

(5)  COM(2006) 103 final.

5

(6)  JO C 74 de 10.3.1998, p. 9.

6

(7)  JO C 273 de 9.9.1997, p. 3.

7

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/58

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul nr. COMP/M.4624 — EQT/Scandic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/28)

| 1. | La data de 19 martie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care societatea EQT V Limited („EQT”, Marea Britanie), controlată de Investor AB („Investor”, Suedia), dobândește control, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, asupra unor părți din întreprinderile Scandic Hotels AB („Scandic”, Suedia) prin achiziție de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 19 martie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care societatea EQT V Limited („EQT”, Marea Britanie), controlată de Investor AB („Investor”, Suedia), dobândește control, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, asupra unor părți din întreprinderile Scandic Hotels AB („Scandic”, Suedia) prin achiziție de acțiuni.

| 2. | Activitățile comerciale ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul Investor: societate de investiții; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile comerciale ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul Investor: societate de investiții;

| — | în cazul EQT: fond de investiții; |
| --- | --- |

—

în cazul EQT: fond de investiții;

| — | în cazul Scandic: management hotelier. |
| --- | --- |

—

în cazul Scandic: management hotelier.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (fax nr. (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4624 — EQT/Scandic, la următoarea adresă:





  Commission Européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence, |
| Greffe Concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (fax nr. (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4624 — EQT/Scandic, la următoarea adresă:

Commission Européenne

Direction générale de la concurrence,

Greffe Concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 29.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 72/59

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul nr. COMP/M.4608 — Siemens/UGS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 72/29)

| 1. | La 21 martie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Siemens Aktiengesellschaft („Siemens”, Germania) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi UGS Capital Corporation („UGS”, USA), prin achiziție de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La 21 martie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Siemens Aktiengesellschaft („Siemens”, Germania) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi UGS Capital Corporation („UGS”, USA), prin achiziție de acțiuni.

| 2. | Activitățile societăților respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Siemens: tehnologia informației și comunicațiilor, sisteme de automatizare și de control, sisteme de generare a puterii, soluții medicale, sisteme de transportare, servicii de iluminare, de finanțare și imobiliare; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile societăților respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Siemens: tehnologia informației și comunicațiilor, sisteme de automatizare și de control, sisteme de generare a puterii, soluții medicale, sisteme de transportare, servicii de iluminare, de finanțare și imobiliare;

| — | în cazul întreprinderii UGS: software pentru gestionarea ciclului de viață al produsului. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii UGS: software pentru gestionarea ciclului de viață al produsului.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (fax nr. (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4608 — Siemens/UGS, la următoarea adresă:





  Commission Européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence, |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (fax nr. (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4608 — Siemens/UGS, la următoarea adresă:

Commission Européenne

Direction générale de la concurrence,

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---