# Euroopa Liidu C 68/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 68 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide24. märts 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 68

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide24. märts 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2007/C 068/01 | Nõukogu resolutsioon, 22 märtsi 2007, turvalise infoühiskonna strateegia kohta Euroopas | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2007/C 068/01

Nõukogu resolutsioon, 22 märtsi 2007, turvalise infoühiskonna strateegia kohta Euroopas

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 068/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 5 |
| 2007/C 068/03 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 8 |
| 2007/C 068/04 | Komisjoni tõlgendusteatis teisest liikmesriigist pärit mootorsõidukite registreerimise korra kohta (
  1
  ) | 15 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 068/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

5

2007/C 068/03

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

8

2007/C 068/04

Komisjoni tõlgendusteatis teisest liikmesriigist pärit mootorsõidukite registreerimise korra kohta (
  1
  )

1

15

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 068/05 | Euro vahetuskurss | 25 |
| 2007/C 068/06 | Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 — Regionaalabi kaart: Portugal, Küpros (
  1
  ) | 26 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 068/05

Euro vahetuskurss

25

2007/C 068/06

Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 — Regionaalabi kaart: Portugal, Küpros (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 24.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

22 märtsi 2007,

turvalise infoühiskonna strateegia kohta Euroopas

(2007/C 68/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTAB VASTU KÄESOLEVA RESOLUTSIOONI JA

TERVITAB

komisjoni 31. mai 2006. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele — Turvalise infoühiskonna strateegia — “Dialoog, partnerlus ja aktiivne osalemine”;

MÄRGIB

komisjoni 15. novembri 2006. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele rämpsposti, nuhkvara ja õelvara vastu võitlemise kohta;

TULETAB MEELDE

| 1. | nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta resolutsiooni ühise lähenemisviisi ja erimeetmete kohta võrgu- ja infoturbe valdkonnas (1); |
| --- | --- |

1.

nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta resolutsiooni ühise lähenemisviisi ja erimeetmete kohta võrgu- ja infoturbe valdkonnas (1);

| 2. | nõukogu 18. veebruari 2003. aasta resolutsiooni Euroopa lähenemisviisi kohta võrgu- ja infoturbe kultuurile (2); |
| --- | --- |

2.

nõukogu 18. veebruari 2003. aasta resolutsiooni Euroopa lähenemisviisi kohta võrgu- ja infoturbe kultuurile (2);

| 3. | nõukogu 8.–9. märtsi 2004. aasta järeldusi otseturustusotstarbelise pealesunnitud teabe ehk rämpsposti kohta ja nõukogu 9./10. detsembri 2004. aasta järeldusi rämpsposti vastase võitluse kohta; |
| --- | --- |

3.

nõukogu 8.–9. märtsi 2004. aasta järeldusi otseturustusotstarbelise pealesunnitud teabe ehk rämpsposti kohta ja nõukogu 9./10. detsembri 2004. aasta järeldusi rämpsposti vastase võitluse kohta;

| 4. | Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsi järeldusi Lissaboni strateegia taaskäivitamise kohta ning Euroopa Ülemkogu 2006. aasta märtsi järeldusi, milles kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt rakendama uut i2010 strateegiat; |
| --- | --- |

4.

Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsi järeldusi Lissaboni strateegia taaskäivitamise kohta ning Euroopa Ülemkogu 2006. aasta märtsi järeldusi, milles kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt rakendama uut i2010 strateegiat;

| 5. | elektroonilist sidet käsitleva ELi õigusliku raamistikku (3) ja eelkõige sideturbe, privaatsuse ja konfidentsiaalsusega seotud sätted, mis on aidanud tagada isikuandmete ja privaatsuse kaitse kõrget taset ning üldkasutatavate sidevõrkude terviklikkust ja turvalisust; |
| --- | --- |

5.

elektroonilist sidet käsitleva ELi õigusliku raamistikku (3) ja eelkõige sideturbe, privaatsuse ja konfidentsiaalsusega seotud sätted, mis on aidanud tagada isikuandmete ja privaatsuse kaitse kõrget taset ning üldkasutatavate sidevõrkude terviklikkust ja turvalisust;

| 6. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) (4); |
| --- | --- |

6.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) (4);

| 7. | Tunise tegevuskava ja Tunise deklaratsiooni infoühiskonna maailma tippkohtumisel (WSIS), kus toodi esile vajadus jätkata võitlust küberkuritegevuse ja rämpsposti vastu, samas tagades privaatsuse ja sõnavabaduse kaitse, ning lisaks edendada, arendada ja viia ellu ülemaailmset küberturbe kultuuri koostöös kõikide sidusrühmadega; |
| --- | --- |

7.

Tunise tegevuskava ja Tunise deklaratsiooni infoühiskonna maailma tippkohtumisel (WSIS), kus toodi esile vajadus jätkata võitlust küberkuritegevuse ja rämpsposti vastu, samas tagades privaatsuse ja sõnavabaduse kaitse, ning lisaks edendada, arendada ja viia ellu ülemaailmset küberturbe kultuuri koostöös kõikide sidusrühmadega;

| 8. | eesistujariigi järeldused 27.–28. septembril 2006 Espoos, Soomes, toimunud iga-aastasel Euroopa infoühiskonna konverentsil “i2010 — Euroopa kõikehõlmava infoühiskonna suunas”; |
| --- | --- |

8.

eesistujariigi järeldused 27.–28. septembril 2006 Espoos, Soomes, toimunud iga-aastasel Euroopa infoühiskonna konverentsil “i2010 — Euroopa kõikehõlmava infoühiskonna suunas”;

SELLEST TULENEVALT RÕHUTAB, ET:

| 1. | meie ühiskonnad liiguvad kiiresti uude arenguetappi — kõikehõlmava infoühiskonna suunas, kus kodanike igapäevategevused põhinevad üha rohkem info- ja sidetehnoloogiate ning samuti elektrooniliste sidevõrkude kasutamisel. Võrgu- ja infoturvet tuleks pidada selle arengu ja edu võtmeteguriks; |
| --- | --- |

1.

meie ühiskonnad liiguvad kiiresti uude arenguetappi — kõikehõlmava infoühiskonna suunas, kus kodanike igapäevategevused põhinevad üha rohkem info- ja sidetehnoloogiate ning samuti elektrooniliste sidevõrkude kasutamisel. Võrgu- ja infoturvet tuleks pidada selle arengu ja edu võtmeteguriks;

| 2. | usaldus on edu ülitähtis osa uues infoühiskonnas. Usaldus on samuti seotud lõppkasutajate kogemusega ja vajadusega austada nende privaatsust. Seega ei tuleks võrgu- ja infoturvet pidada pelgalt tehniliseks küsimuseks; |
| --- | --- |

2.

usaldus on edu ülitähtis osa uues infoühiskonnas. Usaldus on samuti seotud lõppkasutajate kogemusega ja vajadusega austada nende privaatsust. Seega ei tuleks võrgu- ja infoturvet pidada pelgalt tehniliseks küsimuseks;

| 3. | võrgu- ja infoturve on oluline osa Euroopa inforuumi loomisel, mis moodustab osa i2010 algatusest ning seega aitab kaasa uuendatud Lissaboni strateegia edukale elluviimisele. Info- ja sidetehnoloogia on samuti innovatsiooni, majanduskasvu ja töökohtade loomise ülioluline koostisosa kogu majanduses; |
| --- | --- |

3.

võrgu- ja infoturve on oluline osa Euroopa inforuumi loomisel, mis moodustab osa i2010 algatusest ning seega aitab kaasa uuendatud Lissaboni strateegia edukale elluviimisele. Info- ja sidetehnoloogia on samuti innovatsiooni, majanduskasvu ja töökohtade loomise ülioluline koostisosa kogu majanduses;

| 4. | meid kõikehõlmavasse infoühiskonda viivaid uusi tehnoloogiaid juba arendatakse. Murranguliste tehnoloogiate saabumine (näiteks kiired traadita võrgud, raadiosagedustuvastuse (RFID) seadmed, andurivõrgud) ja innovatiivsete, suuremahuliste teenuste (näiteks IP-televisioon (IPTV), IP-kõne (VoIP), mobiiltelevisioon ja teised mobiilteenused) toimimiseks on vaja nõuetekohasel tasemel võrgu- ja infoturvet kohe arendusetapi algusest peale, et saavutada tõeline kaubanduslik väärtus. Infoühiskonna arengu ja Euroopa konkurentsivõime seisukohalt on uute paljutõotavate uuenduste varane vastuvõtmine väga oluline. Valitsusasutused ja ettevõtted peaksid niipea, kui praktika seda võimaldab, võtma kasutusele turvalised uued tehnoloogiad ja teenused, et kiirendada nende laiaulatuslikku kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

4.

meid kõikehõlmavasse infoühiskonda viivaid uusi tehnoloogiaid juba arendatakse. Murranguliste tehnoloogiate saabumine (näiteks kiired traadita võrgud, raadiosagedustuvastuse (RFID) seadmed, andurivõrgud) ja innovatiivsete, suuremahuliste teenuste (näiteks IP-televisioon (IPTV), IP-kõne (VoIP), mobiiltelevisioon ja teised mobiilteenused) toimimiseks on vaja nõuetekohasel tasemel võrgu- ja infoturvet kohe arendusetapi algusest peale, et saavutada tõeline kaubanduslik väärtus. Infoühiskonna arengu ja Euroopa konkurentsivõime seisukohalt on uute paljutõotavate uuenduste varane vastuvõtmine väga oluline. Valitsusasutused ja ettevõtted peaksid niipea, kui praktika seda võimaldab, võtma kasutusele turvalised uued tehnoloogiad ja teenused, et kiirendada nende laiaulatuslikku kasutuselevõttu;

| 5. | ELi jaoks on strateegiliselt oluline, et Euroopa tööstus oleks võrkude ning turvatoodete ja -teenuste nõudlik kasutaja ja ka konkurentsivõimeline tarnija. Mitmekesisus, avatus ja koostalitlusvõime on turvalisuse lahutamatu osa ning neid tuleks edendada; |
| --- | --- |

5.

ELi jaoks on strateegiliselt oluline, et Euroopa tööstus oleks võrkude ning turvatoodete ja -teenuste nõudlik kasutaja ja ka konkurentsivõimeline tarnija. Mitmekesisus, avatus ja koostalitlusvõime on turvalisuse lahutamatu osa ning neid tuleks edendada;

| 6. | võrgu- ja infoturbealased teadmised ja oskused peavad samuti saama ühiskonnas kõikide üksikisikute ja sidusrühmade igapäevaelu lahutamatuks osaks. Nii riiklikul kui ka ELi tasemel on korraldatud mitmeid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, kui siiski on selles valdkonnas vaja veel tööd teha, eelkõige seoses lõppkasutajatega ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKEd). Erilist tähelepanu tuleks pöörata kasutajatele, kellel on erivajadused või madal teadlikkus võrgu- ja infoturbe küsimustes. Kõik sidusrühmad peaksid olema teadlikud, et nad moodustavad osa ülemaailmsest turvaahelast, ning neid tuleb sellistena tegutsema volitada. Võrgu- ja infoturbe küsimusi tuleks arvestada kõikidel info- ja sidetehnoloogiaga seotud haridus- ja koolitusaladel; |
| --- | --- |

6.

võrgu- ja infoturbealased teadmised ja oskused peavad samuti saama ühiskonnas kõikide üksikisikute ja sidusrühmade igapäevaelu lahutamatuks osaks. Nii riiklikul kui ka ELi tasemel on korraldatud mitmeid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, kui siiski on selles valdkonnas vaja veel tööd teha, eelkõige seoses lõppkasutajatega ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKEd). Erilist tähelepanu tuleks pöörata kasutajatele, kellel on erivajadused või madal teadlikkus võrgu- ja infoturbe küsimustes. Kõik sidusrühmad peaksid olema teadlikud, et nad moodustavad osa ülemaailmsest turvaahelast, ning neid tuleb sellistena tegutsema volitada. Võrgu- ja infoturbe küsimusi tuleks arvestada kõikidel info- ja sidetehnoloogiaga seotud haridus- ja koolitusaladel;

| 7. | ENISA loomine on olnud suur samm edasi ELi jõupingutustes vastata võrgu- ja infoturbealastele väljakutsetele. ENISA kohaldamisala, eesmärgid, ülesanded ja tegevusaeg on määratletud määruses nr 460/2004; |
| --- | --- |

7.

ENISA loomine on olnud suur samm edasi ELi jõupingutustes vastata võrgu- ja infoturbealastele väljakutsetele. ENISA kohaldamisala, eesmärgid, ülesanded ja tegevusaeg on määratletud määruses nr 460/2004;

| 8. | teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile suunatud ressursid nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil on uute süsteemide, rakenduste ja teenuste info- ja võrguturbe taseme tugevdamise üheks võtmeelemendiks. ELi tasandil tehtavaid jõupingutusi tuleks tugevdada turbega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni valdkondades, eelkõige 7. raamprogrammi ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi abil. Jõupingutused tuleks samuti suunata meetmetele, mille abil levitada ja ärilistelt kasutada teadus- ja arendustegevuse tulemusi, sealhulgas hinnata nende kasulikkust laiema üldsuse jaoks. See suurendab Euroopa tarnijate võimet pakkuda turvalahendusi, mis vastavad Euroopa turu erinõuetele; |
| --- | --- |

8.

teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile suunatud ressursid nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil on uute süsteemide, rakenduste ja teenuste info- ja võrguturbe taseme tugevdamise üheks võtmeelemendiks. ELi tasandil tehtavaid jõupingutusi tuleks tugevdada turbega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni valdkondades, eelkõige 7. raamprogrammi ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi abil. Jõupingutused tuleks samuti suunata meetmetele, mille abil levitada ja ärilistelt kasutada teadus- ja arendustegevuse tulemusi, sealhulgas hinnata nende kasulikkust laiema üldsuse jaoks. See suurendab Euroopa tarnijate võimet pakkuda turvalahendusi, mis vastavad Euroopa turu erinõuetele;

| 9. | ehkki kõikehõlmav infoühiskond annab suuri hüvesid, kujutab see endast samuti märkimisväärset väljakutset, luues seega uue tegevusvälja võimalikele ohtudele. Oht turvalisusele ja privaatsusele, sealhulgas ka ebaseaduslik pealtkuulamine ja andmete kasutamine, muutub üha tõsisemaks, sihipärasemaks ja see on selgelt suunatud majandusliku kasu saamiseks; tekkivate ja olemasolevate ohtude käsitlemiseks tuleks luua uued tegevusviisid innovatiivsel moel ning need peaksid hõlmama ka süsteemi keerukuse, vigade, õnnetuste või ebaselgete suuniste tõttu tekkivaid küsimusi. Mitmetele osapooltele suunatud infoturbeintsidentidega tegelevate organite loomist ja arendamist ning nende organite ja samuti teiste asjaomaste sidusrühmade vahelist koostööd tuleb julgustada ja täiendavalt edendada; |
| --- | --- |

9.

ehkki kõikehõlmav infoühiskond annab suuri hüvesid, kujutab see endast samuti märkimisväärset väljakutset, luues seega uue tegevusvälja võimalikele ohtudele. Oht turvalisusele ja privaatsusele, sealhulgas ka ebaseaduslik pealtkuulamine ja andmete kasutamine, muutub üha tõsisemaks, sihipärasemaks ja see on selgelt suunatud majandusliku kasu saamiseks; tekkivate ja olemasolevate ohtude käsitlemiseks tuleks luua uued tegevusviisid innovatiivsel moel ning need peaksid hõlmama ka süsteemi keerukuse, vigade, õnnetuste või ebaselgete suuniste tõttu tekkivaid küsimusi. Mitmetele osapooltele suunatud infoturbeintsidentidega tegelevate organite loomist ja arendamist ning nende organite ja samuti teiste asjaomaste sidusrühmade vahelist koostööd tuleb julgustada ja täiendavalt edendada;

| 10. | ELi võrgu- ja infoturbe poliitikas väärivad erilist tähelepanu eelkõige olemasolevate institutsioonide pakutavate toodete, teenuste ja juhtimissüsteemide standardimine ja sertifitseerimine kui vahend, mille abil levitada häid tavasid ja erialaseid oskusi võrgu- ja infoturbe valdkonnas. Eelkõige saaksid võimalike tekkivate avatud ja koostalitusvõimeliste standardite õigeaegsest kasutuselevõtmisest kasu uued arenevad tehnoloogiad, näiteks raadiosagedustuvastus ja mobiiltelevisioon. Euroopa standardimisorganite tegevust selles valdkonnas tuleks julgustada; |
| --- | --- |

10.

ELi võrgu- ja infoturbe poliitikas väärivad erilist tähelepanu eelkõige olemasolevate institutsioonide pakutavate toodete, teenuste ja juhtimissüsteemide standardimine ja sertifitseerimine kui vahend, mille abil levitada häid tavasid ja erialaseid oskusi võrgu- ja infoturbe valdkonnas. Eelkõige saaksid võimalike tekkivate avatud ja koostalitusvõimeliste standardite õigeaegsest kasutuselevõtmisest kasu uued arenevad tehnoloogiad, näiteks raadiosagedustuvastus ja mobiiltelevisioon. Euroopa standardimisorganite tegevust selles valdkonnas tuleks julgustada;

| 11. | kuna elektroonilistel võrkudel ja infosüsteemidel on täita järjest kesksem roll olulise tähtsusega infrastruktuuride üldises tegevuses, siis muutub nende kättesaadavus ja terviklikkus asutuste, ettevõtete ja kodanike turvalisuse ja elukvaliteedi ning samuti ühiskondade üldise toimimise jaoks möödapääsmatuks; |
| --- | --- |

11.

kuna elektroonilistel võrkudel ja infosüsteemidel on täita järjest kesksem roll olulise tähtsusega infrastruktuuride üldises tegevuses, siis muutub nende kättesaadavus ja terviklikkus asutuste, ettevõtete ja kodanike turvalisuse ja elukvaliteedi ning samuti ühiskondade üldise toimimise jaoks möödapääsmatuks;

| 12. | koostööd ja praktilisi lähenemisviise vajatakse rohkem kui kunagi varem. Erinevad sidusrühmad peaksid määratlema ja esile tooma oma ülesanded, vastutuse ja õigused; |
| --- | --- |

12.

koostööd ja praktilisi lähenemisviise vajatakse rohkem kui kunagi varem. Erinevad sidusrühmad peaksid määratlema ja esile tooma oma ülesanded, vastutuse ja õigused;

NING KUTSUB SEETÕTTU LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1. | toetama koolitusprogramme ja tõstma võrgu- ja infoturbealast teadlikkust, näiteks käivitades teabekampaaniaid võrgu- ja infoturbe küsimuste kohta, suunates need kodanikele/kasutajatele ja majandussektoritele, eelkõige VKEdele ja erivajadustega või vähese teadlikkusega lõppkasutajatele. Aastaks 2008 võiks valida ühise kuupäeva üleeuroopalise teadlikkuse tõstmise päeva korraldamiseks (nt info- ja võrguturbe päev), mis viidaks läbi kõikides liikmesriikides igal aastal vabatahtlikkuse alusel; |
| --- | --- |

1.

toetama koolitusprogramme ja tõstma võrgu- ja infoturbealast teadlikkust, näiteks käivitades teabekampaaniaid võrgu- ja infoturbe küsimuste kohta, suunates need kodanikele/kasutajatele ja majandussektoritele, eelkõige VKEdele ja erivajadustega või vähese teadlikkusega lõppkasutajatele. Aastaks 2008 võiks valida ühise kuupäeva üleeuroopalise teadlikkuse tõstmise päeva korraldamiseks (nt info- ja võrguturbe päev), mis viidaks läbi kõikides liikmesriikides igal aastal vabatahtlikkuse alusel;

| 2. | suurendama turbega seotud teadus- ja arendustegevuse panust ja parandama saadavate tulemuste kasutatavust ja levitamist. Julgustama innovaatiliste partnerluste arengut, et kiirendada Euroopa info- ja sidetehnoloogia turvatööstuse kasvu ning suurendada uute võrgu- ja infoturbe tehnoloogiate ning teenuste varajast kasutamist, et anda neile kaubanduslik tõuge; |
| --- | --- |

2.

suurendama turbega seotud teadus- ja arendustegevuse panust ja parandama saadavate tulemuste kasutatavust ja levitamist. Julgustama innovaatiliste partnerluste arengut, et kiirendada Euroopa info- ja sidetehnoloogia turvatööstuse kasvu ning suurendada uute võrgu- ja infoturbe tehnoloogiate ning teenuste varajast kasutamist, et anda neile kaubanduslik tõuge;

| 3. | pöörama piisavalt tähelepanu vajadusele vältida elektrooniliste sidevõrkude olemasolevaid ja uusi turvaohte, mis hõlmavad ka ebaseaduslikku pealtkuulamist ja andmete kasutamist, ning nende vastu võidelda, tooma välja nendega seotud riskid ning vajadusel koostöös ENISAga innustama riiklikul tasandil tõhusat infovahetust ja koostööd asjaomaste organisatsioonide ja ametite vahel. Kohustuma võitlema rämpsposti, nuhkvara ja õelvara vastu, kasutades selleks eelkõige pädevate asutuste vahelist paremat koostööd riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

3.

pöörama piisavalt tähelepanu vajadusele vältida elektrooniliste sidevõrkude olemasolevaid ja uusi turvaohte, mis hõlmavad ka ebaseaduslikku pealtkuulamist ja andmete kasutamist, ning nende vastu võidelda, tooma välja nendega seotud riskid ning vajadusel koostöös ENISAga innustama riiklikul tasandil tõhusat infovahetust ja koostööd asjaomaste organisatsioonide ja ametite vahel. Kohustuma võitlema rämpsposti, nuhkvara ja õelvara vastu, kasutades selleks eelkõige pädevate asutuste vahelist paremat koostööd riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| 4. | tugevdama vastastikust koostööd i2010 raamistikus, et määratleda toimivad ja innovatiivsed tavad, mille abil parandada võrgu- ja infoturvet ning levitada vabatahtlikkuse alusel sellealaseid tavasid kogu ELis; |
| --- | --- |

4.

tugevdama vastastikust koostööd i2010 raamistikus, et määratleda toimivad ja innovatiivsed tavad, mille abil parandada võrgu- ja infoturvet ning levitada vabatahtlikkuse alusel sellealaseid tavasid kogu ELis;

| 5. | julgustama infoturbeintsidentidega tegelevate organite tegevuse jätkuvat täiustamist; |
| --- | --- |

5.

julgustama infoturbeintsidentidega tegelevate organite tegevuse jätkuvat täiustamist;

| 6. | edendama keskkonda, mis julgustab teenusepakkujaid ja võrguoperaatoreid pakkuma klientidele usaldusväärseid teenuseid, ja tagama klientidele turvateenuste ja -lahenduste vastupidavuse ning valiku. Julgustama või vastavalt vajadusele nõudma, et võrguoperaatorid ja teenusepakkujad tagaksid oma klientidele nõuetekohase võrgu- ja infoturbe taseme; |
| --- | --- |

6.

edendama keskkonda, mis julgustab teenusepakkujaid ja võrguoperaatoreid pakkuma klientidele usaldusväärseid teenuseid, ja tagama klientidele turvateenuste ja -lahenduste vastupidavuse ning valiku. Julgustama või vastavalt vajadusele nõudma, et võrguoperaatorid ja teenusepakkujad tagaksid oma klientidele nõuetekohase võrgu- ja infoturbe taseme;

| 7. | jätkama i2010 kõrgetasemelises rühmas strateegilisi arutelusid, mille käigus võetakse arvesse infoühiskonnas toimuvaid arenguid, ning tagama järjepideva lähenemisviisi reguleerimise, ühisreguleerimise, teadus- ja arendustegevuse ning e-valitsuse mõõdete vahel koos kommunikatsiooni ja haridusega; |
| --- | --- |

7.

jätkama i2010 kõrgetasemelises rühmas strateegilisi arutelusid, mille käigus võetakse arvesse infoühiskonnas toimuvaid arenguid, ning tagama järjepideva lähenemisviisi reguleerimise, ühisreguleerimise, teadus- ja arendustegevuse ning e-valitsuse mõõdete vahel koos kommunikatsiooni ja haridusega;

| 8. | hoolitsema kooskõlas i2010 e-valitsuse tegevuskavaga e-valitsuse teenuste sujuva käivitamise eest, edendama tunnustusandmete haldamise koostoimivaid lahendusi ning viima avalikus sektoris läbi kõik asjakohased muudatused. Valitsused ja riiklikud haldusasutused peaksid toimima parimate tavade eeskujuna, edendades turvalisi e-valitsuse teenuseid kõikide kodanike jaoks; |
| --- | --- |

8.

hoolitsema kooskõlas i2010 e-valitsuse tegevuskavaga e-valitsuse teenuste sujuva käivitamise eest, edendama tunnustusandmete haldamise koostoimivaid lahendusi ning viima avalikus sektoris läbi kõik asjakohased muudatused. Valitsused ja riiklikud haldusasutused peaksid toimima parimate tavade eeskujuna, edendades turvalisi e-valitsuse teenuseid kõikide kodanike jaoks;

TERVITAB KOMISJONI KAVATSUST:

| 1. | jätkata kogu ELi hõlmava ulatusliku ja dünaamilise võrgu- ja infoturbe strateegia väljatöötamist. Erilise tähtsusega on komisjoni esitatud terviklik lähenemisviis; |
| --- | --- |

1.

jätkata kogu ELi hõlmava ulatusliku ja dünaamilise võrgu- ja infoturbe strateegia väljatöötamist. Erilise tähtsusega on komisjoni esitatud terviklik lähenemisviis;

| 2. | käsitleda võrgu- ja infoturvet ühe eesmärgina elektroonilise side ELi õigusliku raamistiku läbivaatamisel; |
| --- | --- |

2.

käsitleda võrgu- ja infoturvet ühe eesmärgina elektroonilise side ELi õigusliku raamistiku läbivaatamisel;

| 3. | jätkata oma osa täitmist teadlikkuse tõstmisel üldise poliitilise tahte osas võidelda rämpsposti, nuhkvara ja õelvara vastu. Tugevdada dialoogi ja koostööd kolmandate riikidega, eelkõige nendega sõlmitavate lepingute abil, mis sisaldavad rämpsposti, nuhkvara ja õelvara vastase võitluse küsimusi; |
| --- | --- |

3.

jätkata oma osa täitmist teadlikkuse tõstmisel üldise poliitilise tahte osas võidelda rämpsposti, nuhkvara ja õelvara vastu. Tugevdada dialoogi ja koostööd kolmandate riikidega, eelkõige nendega sõlmitavate lepingute abil, mis sisaldavad rämpsposti, nuhkvara ja õelvara vastase võitluse küsimusi;

| 4. | kooskõlas määruses (EÜ) nr 460/2004 kehtestatud eesmärkide ja ülesannetega tugevdada ENISA osalemist käesolevas resolutsioonis esitatud Euroopa turvalise infoühiskonna strateegia toetamisel ning samuti ameti tihedamat koostööd ja lähedasemaid töösuhteid liikmesriikide ja sidusrühmadega; |
| --- | --- |

4.

kooskõlas määruses (EÜ) nr 460/2004 kehtestatud eesmärkide ja ülesannetega tugevdada ENISA osalemist käesolevas resolutsioonis esitatud Euroopa turvalise infoühiskonna strateegia toetamisel ning samuti ameti tihedamat koostööd ja lähedasemaid töösuhteid liikmesriikide ja sidusrühmadega;

| 5. | koostöös liikmesriikide ja kõikide sidusrühmadega, eelkõige statistikaekspertide ja liikmesriikide turvaekspertidega, töötada i2010 raames välja asjakohased näitajad, et viia ühenduses läbi turbe ja usaldusega seotud aspektide uuringud; |
| --- | --- |

5.

koostöös liikmesriikide ja kõikide sidusrühmadega, eelkõige statistikaekspertide ja liikmesriikide turvaekspertidega, töötada i2010 raames välja asjakohased näitajad, et viia ühenduses läbi turbe ja usaldusega seotud aspektide uuringud;

| 6. | julgustada liikmesriike analüüsima sidusrühmade vahelise mitmepoolse dialoogi abil majanduslikke, ärilisi ja ühiskondlikke liikumapanevaid jõude, eesmärgiga töötada välja info- ja sidetehnoloogia valdkondlik poliitika võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ja vastupidavuse suurendamiseks võimaliku panusena kavandatavasse Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi; |
| --- | --- |

6.

julgustada liikmesriike analüüsima sidusrühmade vahelise mitmepoolse dialoogi abil majanduslikke, ärilisi ja ühiskondlikke liikumapanevaid jõude, eesmärgiga töötada välja info- ja sidetehnoloogia valdkondlik poliitika võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ja vastupidavuse suurendamiseks võimaliku panusena kavandatavasse Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi;

| 7. | koostöös liikmesriikidega jätkata jõupingutusi dialoogi edendamiseks asjaomaste rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega, et soodustada võrgu- ja infoturbe valdkonnas ülemaailmset koostööd, eelkõige viies ellu infoühiskonna maailma tippkohtumise tegevussuuniseid ja andes korrapäraselt aru nõukogule; |
| --- | --- |

7.

koostöös liikmesriikidega jätkata jõupingutusi dialoogi edendamiseks asjaomaste rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega, et soodustada võrgu- ja infoturbe valdkonnas ülemaailmset koostööd, eelkõige viies ellu infoühiskonna maailma tippkohtumise tegevussuuniseid ja andes korrapäraselt aru nõukogule;

NING KUTSUB ÜLES:

| 1. | Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametit jätkama tihedat koostööd liikmesriikidega, komisjoniga ja teiste asjaomaste sidusrühmadega, et täita määruses (EÜ) nr 460/2004 määratletud ülesandeid ja eesmärke ning aidata komisjonil ja liikmesriikidel täita võrgu- ja infoturbealaseid nõudeid, aidates seega kaasa käesolevas resolutsioonis esitatud Euroopa turvalise infoühiskonna strateegia elluviimisele ja edasiarendamisele; |
| --- | --- |

1.

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametit jätkama tihedat koostööd liikmesriikidega, komisjoniga ja teiste asjaomaste sidusrühmadega, et täita määruses (EÜ) nr 460/2004 määratletud ülesandeid ja eesmärke ning aidata komisjonil ja liikmesriikidel täita võrgu- ja infoturbealaseid nõudeid, aidates seega kaasa käesolevas resolutsioonis esitatud Euroopa turvalise infoühiskonna strateegia elluviimisele ja edasiarendamisele;

| 2. | kõiki sidusrühmi parandama tarkvara turvalisust ning võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ja vastupidavust kooskõlas käesolevas resolutsioonis esitatud Euroopa turvalise infoühiskonna strateegiaga ning samuti osalema struktureeritud ja paljusid sidusrühmi ühendavas arutelus selle üle, kuidas olemasolevaid vahendeid ja õigusakte kõige paremini ära kasutada; |
| --- | --- |

2.

kõiki sidusrühmi parandama tarkvara turvalisust ning võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ja vastupidavust kooskõlas käesolevas resolutsioonis esitatud Euroopa turvalise infoühiskonna strateegiaga ning samuti osalema struktureeritud ja paljusid sidusrühmi ühendavas arutelus selle üle, kuidas olemasolevaid vahendeid ja õigusakte kõige paremini ära kasutada;

| 3. | ettevõtteid suhtuma positiivselt info- ja võrguturbesse, et luua kõrgetasemelisemaid ja turvalisemaid tooteid ja teenuseid, pidades investeerimist sellistesse toodetesse ja teenustesse konkurentsieeliseks; |
| --- | --- |

3.

ettevõtteid suhtuma positiivselt info- ja võrguturbesse, et luua kõrgetasemelisemaid ja turvalisemaid tooteid ja teenuseid, pidades investeerimist sellistesse toodetesse ja teenustesse konkurentsieeliseks;

| 4. | tootjaid ja teenusepakkujaid vajadusel inkorporeerima turvalisuse, privaatsuse ja konfidentsiaalsuse nõuded toodetesse ja teenustesse ning võrguinfrastruktuuri kasutamisse, rakendustesse ja tarkvarasse ning rakendama ja jälgima turvalahendusi; |
| --- | --- |

4.

tootjaid ja teenusepakkujaid vajadusel inkorporeerima turvalisuse, privaatsuse ja konfidentsiaalsuse nõuded toodetesse ja teenustesse ning võrguinfrastruktuuri kasutamisse, rakendustesse ja tarkvarasse ning rakendama ja jälgima turvalahendusi;

| 5. | sidusrühmi tegema koostööd ja käivitama eksperimentaalseid keskkondi, et testida ja katsetada uusi tehnoloogiaid ning teenuseid turvalisel viisil; võtma aegsasti kasutusele uued turvalised tehnoloogiad ja teenused pärast nende turule viimist; |
| --- | --- |

5.

sidusrühmi tegema koostööd ja käivitama eksperimentaalseid keskkondi, et testida ja katsetada uusi tehnoloogiaid ning teenuseid turvalisel viisil; võtma aegsasti kasutusele uued turvalised tehnoloogiad ja teenused pärast nende turule viimist;

| 6. | kõiki sidusrühmi tegema täiendavaid jõupingutusi võitluses rämpsposti ja muude on-line kuritarvitustega ning tegema aktiivset koostööd riiklike ja rahvusvaheliste pädevate asutustega; |
| --- | --- |

6.

kõiki sidusrühmi tegema täiendavaid jõupingutusi võitluses rämpsposti ja muude on-line kuritarvitustega ning tegema aktiivset koostööd riiklike ja rahvusvaheliste pädevate asutustega;

| 7. | teenusepakkujaid ning info- ja sidetehnoloogiatööstust keskenduma turvalisuse, privaatsuse ja kasutatavuse parandamisele toodetes, protsessides ja teenustes, et tagada nende usaldusväärsus ning ennetada identiteedivargusi ja muid eraelu puutumatust rikkuvaid rünnakuid ja nende vastu võidelda; |
| --- | --- |

7.

teenusepakkujaid ning info- ja sidetehnoloogiatööstust keskenduma turvalisuse, privaatsuse ja kasutatavuse parandamisele toodetes, protsessides ja teenustes, et tagada nende usaldusväärsus ning ennetada identiteedivargusi ja muid eraelu puutumatust rikkuvaid rünnakuid ja nende vastu võidelda;

| 8. | võrguoperaatoreid, teenusepakkujaid ja erasektorit jagama ja viima ellu häid turvatavasid ning edendama organisatsioonides ja ettevõtetes riskianalüüsi- ja riskijuhtimiskultuuri, toetades asjakohaseid koolitusprogramme ja arendades situatsioonplaneerimist ning samuti muutes turvalahendused oma teenuste osana klientidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

8.

võrguoperaatoreid, teenusepakkujaid ja erasektorit jagama ja viima ellu häid turvatavasid ning edendama organisatsioonides ja ettevõtetes riskianalüüsi- ja riskijuhtimiskultuuri, toetades asjakohaseid koolitusprogramme ja arendades situatsioonplaneerimist ning samuti muutes turvalahendused oma teenuste osana klientidele kättesaadavaks.

---

(1)  EÜT C 43, 16.2.2002, lk 2.

(2)  ELT C 48, 28.2.2003, lk 1.

(3)  Direktiivid 2002/58/EÜ (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), 2002/20/EÜ (loadirektiiv), 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) (vastavalt EÜT L 210, 31.7.2002, lk 37, EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21 ja EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51).

(4)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 24.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/5

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 68/02)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 3.1.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 147/06 |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Fritagelse for affaldsafgift for forbrænding af fiberfraktioner der stammer fra afgasning og separering af husdyrgødning |
| Õiguslik alus | Affalds- og råstofafgiftsloven (forslag til lov om ændring af affalds- og råstofafgiftsloven J nr. 2005-231-0051) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Maksumäära vähendamine |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 20 miljonit DKK; kavandatud abi kogusumma: 200 miljonit DKK |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 4.1.2007-31.12.2016 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Skatteministeriet |
| Nikolai Eigtveds Gade 28 |
| DK-1402 København K |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

3.1.2007

Abi nr

N 147/06

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Fritagelse for affaldsafgift for forbrænding af fiberfraktioner der stammer fra afgasning og separering af husdyrgødning

Õiguslik alus

Affalds- og råstofafgiftsloven (forslag til lov om ændring af affalds- og råstofafgiftsloven J nr. 2005-231-0051)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Maksumäära vähendamine

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 20 miljonit DKK; kavandatud abi kogusumma: 200 miljonit DKK

Abi osatähtsus

—

Kestus

4.1.2007-31.12.2016

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Skatteministeriet

Nikolai Eigtveds Gade 28

DK-1402 København K

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.11.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 222/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Sardegna |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Piano d'azione per il superamento del digital divide in Sardegna — Telecom Italia |
| Õiguslik alus | Deliberazione della giunta regionale n. 50/2 del 30.11.2004, n. 54/15 del 22.11.2005 e n. 62/65 del 27.12.2005 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 6,1 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 55 % |
| Kestus | Kuni 2008 |
| Majandusharud | Postiside ja telekommunikatsioon |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione autonoma della Sardegna |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.11.2006

Abi nr

N 222/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Sardegna

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Piano d'azione per il superamento del digital divide in Sardegna — Telecom Italia

Õiguslik alus

Deliberazione della giunta regionale n. 50/2 del 30.11.2004, n. 54/15 del 22.11.2005 e n. 62/65 del 27.12.2005

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 6,1 miljonit EUR

Abi osatähtsus

55 %

Kestus

Kuni 2008

Majandusharud

Postiside ja telekommunikatsioon

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione autonoma della Sardegna

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 9.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 501/06 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Élargissement de la taxe fiscale affectée “matériaux de construction” |
| Õiguslik alus | Loi de finance pour 2007 portant modification de l'article 71F de la loi de finances n. 2004-1312 du 30 décembre 2003 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Parafiskaalne maks |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 1,6 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 10 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 19.2.2007-31.12.2012 |
| Majandusharud | Ehitus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministère de l'Économie, des finances et de l'industrie |
| 139, rue de Bercy |
| F-75572 Paris |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

9.2.2007

Abi nr

N 501/06

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Élargissement de la taxe fiscale affectée “matériaux de construction”

Õiguslik alus

Loi de finance pour 2007 portant modification de l'article 71F de la loi de finances n. 2004-1312 du 30 décembre 2003

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Parafiskaalne maks

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 1,6 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 10 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

19.2.2007-31.12.2012

Majandusharud

Ehitus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministère de l'Économie, des finances et de l'industrie

139, rue de Bercy

F-75572 Paris

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.1.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 515/06 |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Vlaanderen |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Steun aan ondernemingen voor ecologie-investeringen in het Vlaams Gewest |
| Õiguslik alus | Decreet 31 januari 2003 betreffende het economisch ondersteuningsbeleid (Belgisch Staatsblad van 25 maart 2001) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 54 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 378 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 40 % |
| Kestus | 1.1.2004-31.12.2013 |
| Majandusharud | — |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Vlaamse Overheid — Agentschap Economie |
| Markiesstraat 1 |
| B-1000 Brussel |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.1.2007

Abi nr

N 515/06

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Vlaanderen

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Steun aan ondernemingen voor ecologie-investeringen in het Vlaams Gewest

Õiguslik alus

Decreet 31 januari 2003 betreffende het economisch ondersteuningsbeleid (Belgisch Staatsblad van 25 maart 2001)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 54 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 378 miljonit EUR

Abi osatähtsus

40 %

Kestus

1.1.2004-31.12.2013

Majandusharud

—

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Vlaamse Overheid — Agentschap Economie

Markiesstraat 1

B-1000 Brussel

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi number | NN 14/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Sardiinia |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ottana Energia Srl |
| Õiguslik alus | Decreto del ministero delle Attività produttive del 13.12.2005 |
| Meetme liik | Üksiktoetus |
| Eesmärk | Võimaldada raskustes äriühingul töötada kuni ümberkorraldamisprogrammi väljatöötamiseni |
| Abi vorm | Laenutagatis |
| Eelarve | Kogusumma: 5 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus (periood) | 6 kuud |
| Majandusharud | Energiasektor |
| Abiandva asutuse nimetus ja aadress | Ministero delle Attività produttive |
| Via Molise, 2 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.12.2006

Abi number

NN 14/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Sardiinia

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ottana Energia Srl

Õiguslik alus

Decreto del ministero delle Attività produttive del 13.12.2005

Meetme liik

Üksiktoetus

Eesmärk

Võimaldada raskustes äriühingul töötada kuni ümberkorraldamisprogrammi väljatöötamiseni

Abi vorm

Laenutagatis

Eelarve

Kogusumma: 5 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus (periood)

6 kuud

Majandusharud

Energiasektor

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Ministero delle Attività produttive

Via Molise, 2

I-00187 Roma

Muud andmed

Itaalia ametiasutused kohustuvad ettevõtjale Ottana Energia antud laenutagatise lõpetama 15 päeva jooksul alates otsuse vastuvõtmist käsitleva kirja vastuvõtukuupäevast.

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/8

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2007/C 68/03)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi number | NN 18/06 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Wales |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Farming Connect Advisory Service (East Wales Cattle) |
| Õiguslik alus | Agriculture Act 1986 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Tehniline abi |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 22,64 miljonit GBP (33,6 miljonit EUR) |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | 1.9.2002-31.10.2006 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | National Assembly for Wales |
| Cathays Park |
| Cartiff CF103NQ |
| United Kingdom |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.12.2006

Abi number

NN 18/06

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Wales

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Farming Connect Advisory Service (East Wales Cattle)

Õiguslik alus

Agriculture Act 1986

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Tehniline abi

Abi vorm

Toetus

Eelarve

22,64 miljonit GBP (33,6 miljonit EUR)

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

1.9.2002-31.10.2006

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

National Assembly for Wales

Cathays Park

Cartiff CF103NQ

United Kingdom

Lisainformatsioon

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 109/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Campania |
| Abi nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Modifica del piano agrumicolo della Campania |
| Õiguslik alus | Delibera di giunta regionale n. 40 del 21.1.2005 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Investeeringud põllumajandusettevõtetesse, tootmise ja kvaliteettoodete turustamise edendamine |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | 1 330 924,40 EUR |
| Osatähtsus | Kuni 55 % |
| Kestus | Täpsustamata |
| Majandusvaldkonnad | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

29.1.2007

Abi nr

N 109/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Campania

Abi nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Modifica del piano agrumicolo della Campania

Õiguslik alus

Delibera di giunta regionale n. 40 del 21.1.2005

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Investeeringud põllumajandusettevõtetesse, tootmise ja kvaliteettoodete turustamise edendamine

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

1 330 924,40 EUR

Osatähtsus

Kuni 55 %

Kestus

Täpsustamata

Majandusvaldkonnad

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Lisateave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.1.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 757/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Piemonte |
| Pealkiri | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 3 e 4 luglio 2006 — provincia di Cuneo) |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada põllumajandustootmisele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04) |
| Osatähtsus | Kuni 100 % põllumajandustootmise kahjude hüvitamiseks |
| Programmi kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.1.2007

Abi nr

N 757/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Piemonte

Pealkiri

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 3 e 4 luglio 2006 — provincia di Cuneo)

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada põllumajandustootmisele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04)

Osatähtsus

Kuni 100 % põllumajandustootmise kahjude hüvitamiseks

Programmi kestus

Kuni maksete lõpuni

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Muu teave

Komisjoni heakskiidetud kava kohaldamismeede vastavalt riigiabile NN 54/A/04 (komisjoni 7. juuni 2005. aasta kiri K(2005) 1622 (lõplik))

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 759/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Puglia |
| Abi nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (piogge alluvionali il 22 e il 23 ottobre 2005 nella provincia di Bari) |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada põllumajandusstruktuuridele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04) |
| Osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.12.2006

Abi nr

N 759/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Puglia

Abi nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (piogge alluvionali il 22 e il 23 ottobre 2005 nella provincia di Bari)

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada põllumajandusstruktuuridele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04)

Osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

Kuni maksete lõpuni

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Lisateave

Komisjoni heakskiidetud kava kohaldamismeede vastavalt riigiabile NN 54/A/04 (komisjoni 7. juuni 2005. aasta kiri K(2005) 1622 (lõplik))

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.1.2007 |
| --- | --- |
| Abi number | N 769/06 |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Toidu turustamine ja müügiedendus, mida korraldab An Bord Bia (Iirimaa toiduamet). Muudetud N 362/2000 |
| Õiguslik alus | — | Government Decision (National Development Plan) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.1.2007

Abi number

N 769/06

Liikmesriik

Iirimaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Toidu turustamine ja müügiedendus, mida korraldab An Bord Bia (Iirimaa toiduamet). Muudetud N 362/2000

Õiguslik alus

—

Government Decision (National Development Plan)

| — | An Bord Bia Act 1994 |
| --- | --- |

—

An Bord Bia Act 1994

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Kvaliteettooted, tehniline abi, reklaam

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Kava uus eelarve on 68 miljonit EUR (varasemaga võrreldes 18,5 miljoni EUR võrra suurem)

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2007

Majandusharud

—

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

| An Bord Bia |
| --- |
| Clanwilliam Cort |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

An Bord Bia

Clanwilliam Cort

Lower Mount Street

Dublin 2

Ireland

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi number | N 795/06 |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Birtokfejlesztési hitel kamattámogatása |
| Õiguslik alus | — | 3/2003. (I. 24.) FVM rendelet az agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok 2003. évi költségvetési támogatásáról, 271-275. § |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.12.2006

Abi number

N 795/06

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Birtokfejlesztési hitel kamattámogatása

Õiguslik alus

—

3/2003. (I. 24.) FVM rendelet az agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok 2003. évi költségvetési támogatásáról, 271-275. §

| — | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtokfejlesztési hitel kamattámogatásáról |
| --- | --- |

—

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtokfejlesztési hitel kamattámogatásáról

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Investeeringuabi

Abi vorm

Sooduslaen

Eelarve

Iga-aastased kulud: 436 miljonit HUF

Kogueelarve: 2 miljardit HUF

Abi osatähtsus

Maksimaalselt 24,06 %

Kestus

Kuni 31.12.2008

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi number | N 796/06 |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Birtok-összevonási célú termőföld vásárlás támogatása |
| Õiguslik alus | — | A 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló FVM rendelet |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.12.2006

Abi number

N 796/06

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Birtok-összevonási célú termőföld vásárlás támogatása

Õiguslik alus

—

A 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló FVM rendelet

| — | 25/2004. FVM rendelet 34. §; 39§-42. § |
| --- | --- |

—

25/2004. FVM rendelet 34. §; 39§-42. §

| — | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtok-összevonási célú termőföldvásárlás támogatásáról |
| --- | --- |

—

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtok-összevonási célú termőföldvásárlás támogatásáról

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Investeeringutoetus

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Iga-aastased kulud: 300 miljonit HUF

Üldeelarve: 600 miljonit HUF

Abi osatähtsus

Kuni 20 %

Kestus

Kuni 31.12.2008

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Muu informatsioon

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 28.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 807/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Puglia |
| Abi nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Programma di lotta contro la tristeza degli agrumi della regione Puglia |
| Õiguslik alus | Legge regionale n. 20 del 30.12.2005 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Ennetavad ja hüvitusmeetmed seoses taimehaigusega |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 500 000 EUR |
| Osatähtsus | 5–25 EUR taime kohta kahjude hüvitamiseks |
| Programmi kestus | 2 aastat |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Regione Puglia |
| Lungomare N. Sauro, 47 |
| I-70121 Bari |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

28.12.2006

Abi nr

N 807/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Puglia

Abi nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Programma di lotta contro la tristeza degli agrumi della regione Puglia

Õiguslik alus

Legge regionale n. 20 del 30.12.2005

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Ennetavad ja hüvitusmeetmed seoses taimehaigusega

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

500 000 EUR

Osatähtsus

5–25 EUR taime kohta kahjude hüvitamiseks

Programmi kestus

2 aastat

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Regione Puglia

Lungomare N. Sauro, 47

I-70121 Bari

Muu teave

Tegemist on komisjoni poolt heakskiidetud abikava N 603/05 muutmisega, lisades riigieelarvest tulenevale esialgsele 8 030 940,45 EUR suurusele eelarvele 500 000 EUR Apuulia maakonna poolt. Kõnealust lisasummat kasutatakse, et rahastada tasakaalustatavaid meetmeid haigestunud taimede väljajuurimise korral

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 831/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Lombardia |
| Abi nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aiuti regionali in agricoltura. Articolo 23 legge regionale n. 7/2000 |
| Õiguslik alus | Legge regionale n. 7 del 7.2.2000 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Mägipõllumajandusele antav toetus |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | — |
| Osatähtsus | Muutuv sõltuvalt meetmetest |
| Kestus | 1.1.2007-31.12.2007 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Regione Lombardia |
| Via Pola, 12/14 |
| I-20124 Milano |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

29.1.2007

Abi nr

N 831/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Lombardia

Abi nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aiuti regionali in agricoltura. Articolo 23 legge regionale n. 7/2000

Õiguslik alus

Legge regionale n. 7 del 7.2.2000

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Mägipõllumajandusele antav toetus

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

—

Osatähtsus

Muutuv sõltuvalt meetmetest

Kestus

1.1.2007-31.12.2007

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Regione Lombardia

Via Pola, 12/14

I-20124 Milano

Muu teave

Meetmeid, mida komisjon on heaks kiitnud abikava N 49/2000 raames ning mis on ette nähtud eelkõige piirkondliku 7. veebruari 2000. aasta seaduse (toetus mägipõllumajandusele) nr 7 artikliga 23 pikendatakse kuni 31.12. 2007

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Abi number | N 834/06 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | Riiklik kava |
| Nimetus | Wijziging van de parafiscale heffing voor levende eenden ter financiering van dierziektebestrijding |
| Õiguslik alus | Verordening van het Productschap voor Pluimvee en Eieren die vorige verordeningen wijzigt inzake parafiscale heffingen in de sectoren pluimvee en eieren, konijnen, pelsdieren en vossen |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Loomahaiguste vastu võitlemine |
| Abi vorm | Maksed pärast nakkushaiguse puhangut |
| Eelarve | Kogueelarve jääb samaks nagu meetme N 352/04 puhul, mida muudetakse käesoleva meetmega. See sõltub loomahaiguste vastu võitlemisega seotud edasistest tegelikest kuludest eri sektorites |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 2007-2010 |
| Majandusharud | Kodulinnud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

29.1.2007

Abi number

N 834/06

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

Riiklik kava

Nimetus

Wijziging van de parafiscale heffing voor levende eenden ter financiering van dierziektebestrijding

Õiguslik alus

Verordening van het Productschap voor Pluimvee en Eieren die vorige verordeningen wijzigt inzake parafiscale heffingen in de sectoren pluimvee en eieren, konijnen, pelsdieren en vossen

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Loomahaiguste vastu võitlemine

Abi vorm

Maksed pärast nakkushaiguse puhangut

Eelarve

Kogueelarve jääb samaks nagu meetme N 352/04 puhul, mida muudetakse käesoleva meetmega. See sõltub loomahaiguste vastu võitlemisega seotud edasistest tegelikest kuludest eri sektorites

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

2007-2010

Majandusharud

Kodulinnud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/15

---

Komisjoni tõlgendusteatis teisest liikmesriigist pärit mootorsõidukite registreerimise korra kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 68/04)

1.   SISSEJUHATUS

Mootorsõiduki ostmine teisest liikmesriigist või selle viimine teise liikmesriiki on võrreldes mõne aasta taguse ajaga muutunud tunduvalt hõlpsamaks, seda peamiselt tänu kolmele olulisele arengule.

| (a) | Erinevad riiklikud tüübikinnituse süsteemid asendati EÜ kogu sõidukit hõlmava tüübikinnitussüsteemiga, (1) mida on kohustuslikus korras kohaldatud enamiku sõiduautode ja mootorrataste suhtes vastavalt 1998. aasta jaanuarist ja 2003. aasta juunist. Seetõttu peavad nimetatud kategooriate mootorsõidukid turuleviimise korral vastama kõigile asjaomastele EÜ tüübikinnitust käsitlevate direktiivide nõuetele ning liikmesriigid ei tohi keelduda selliste sõidukite müümisest, registreerimisest ja kasutuselevõtmisest. Ettepanek võtta vastu uus raamdirektiiv (2) on praegu kaalumisel Euroopa Parlamendis ja nõukogus. Pärast raamdirektiivi vastuvõtmist hõlmatakse EÜ sõiduki tüübikinnitusega ka kommertsveokid (bussid ja kaugbussid, furgoonautod ja veoautod). Kogu Euroopa Liidus kehtiv ühtne EÜ tüübikinnitus võimaldab kiiremat ja lihtsamat registreerimist kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

(a)

Erinevad riiklikud tüübikinnituse süsteemid asendati EÜ kogu sõidukit hõlmava tüübikinnitussüsteemiga, (1) mida on kohustuslikus korras kohaldatud enamiku sõiduautode ja mootorrataste suhtes vastavalt 1998. aasta jaanuarist ja 2003. aasta juunist. Seetõttu peavad nimetatud kategooriate mootorsõidukid turuleviimise korral vastama kõigile asjaomastele EÜ tüübikinnitust käsitlevate direktiivide nõuetele ning liikmesriigid ei tohi keelduda selliste sõidukite müümisest, registreerimisest ja kasutuselevõtmisest. Ettepanek võtta vastu uus raamdirektiiv (2) on praegu kaalumisel Euroopa Parlamendis ja nõukogus. Pärast raamdirektiivi vastuvõtmist hõlmatakse EÜ sõiduki tüübikinnitusega ka kommertsveokid (bussid ja kaugbussid, furgoonautod ja veoautod). Kogu Euroopa Liidus kehtiv ühtne EÜ tüübikinnitus võimaldab kiiremat ja lihtsamat registreerimist kõigis liikmesriikides.

| (b) | Uus grupierandi määrus konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta mootorsõidukite müügi ja teeninduse suhtes (3) on veelgi parandanud Euroopa tarbijate võimalusi saada kasu ühtsest turust, nii et tarbijad saavad hinnaerinevusi eri liikmesriikides täielikult enda huvides ära kasutada. Näiteks saavad tarbijad nüüd piiramatult kasutada vahendajate või ostuagentide teenuseid ja osta mootorsõiduki sealt, kus neile rohkem sobib. Turustajatel on rohkem vabadust tegutseda väljaspool oma asukohariiki ning müüa sõidukeid teistes liikmesriikides elavatele klientidele (nn aktiivne müük lisaks passiivsele müügile, mille puhul kliendid võtavad ühendust turustajaga). |
| --- | --- |

(b)

Uus grupierandi määrus konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta mootorsõidukite müügi ja teeninduse suhtes (3) on veelgi parandanud Euroopa tarbijate võimalusi saada kasu ühtsest turust, nii et tarbijad saavad hinnaerinevusi eri liikmesriikides täielikult enda huvides ära kasutada. Näiteks saavad tarbijad nüüd piiramatult kasutada vahendajate või ostuagentide teenuseid ja osta mootorsõiduki sealt, kus neile rohkem sobib. Turustajatel on rohkem vabadust tegutseda väljaspool oma asukohariiki ning müüa sõidukeid teistes liikmesriikides elavatele klientidele (nn aktiivne müük lisaks passiivsele müügile, mille puhul kliendid võtavad ühendust turustajaga).

| (c) | Euroopa Ühenduses (EÜ) on kasutusele võetud mootorsõidukite ühtlustatud registreerimistunnistus. (4) Selle peamine eesmärk on hõlbustada ühes liikmesriigis registreeritud sõidukite vaba liikumist teiste liikmesriikide teedel ning mõnes teises liikmesriigis eelnevalt registreeritud sõidukite uuesti kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

(c)

Euroopa Ühenduses (EÜ) on kasutusele võetud mootorsõidukite ühtlustatud registreerimistunnistus. (4) Selle peamine eesmärk on hõlbustada ühes liikmesriigis registreeritud sõidukite vaba liikumist teiste liikmesriikide teedel ning mõnes teises liikmesriigis eelnevalt registreeritud sõidukite uuesti kasutuselevõtmist.

Siiski ei söanda väga paljud inimesed ja ettevõtted endiselt osta mootorsõidukit teisest liikmesriigist, sest kardavad oma kodumaal tarbetut bürokraatiat ja lisakulusid. Pealegi põhjustab mootorsõidukite üleviimine ühest liikmesriigist teise ikka veel kaebusi, eelkõige koormava tüübikinnitus- ja registreerimiskorra tõttu. Praegu seostub mootorsõidukite registreerimisega koguni 20 % käsitlemisel olevatest EÜ asutamislepingu artiklitega 28 ja 30 hõlmatud rikkumisjuhtudest ning 7 % SOLVITi juhtudest. (5)

Käesoleva teatise eesmärk on pakkuda terviklikku ja ajakohastatud ülevaadet nendest EÜ õigusaktidest, mida kohaldatakse mootorsõidukite registreerimise suhtes muus kui ostmise liikmesriigis, ning registreerimise ülekandmise suhtes liikmesriikide vahel, ja neid õigusakte ajakohastada, pidades silmas Euroopa õigusaktide hiljutist arengut ja Euroopa Kohtu kohtupraktikat. Käesolev teatis ei anna siiski ülevaadet autoregistreerimismaksude ja liiklusmaksude suhtes kohaldatavatest EÜ õiguse põhimõtetest, (6) mida praegu reguleeritakse EÜ asutamislepingu artiklitega 25 või 90 (7).

Käesoleva teatisega asendatakse tervikuna komisjoni tõlgendav teatis tüübikinnituse ja eelnevalt teises liikmesriigis registreeritud sõidukite registreerimise korra kohta. (8) Tuleb märkida, et üksnes Euroopa Kohtul on volitused võtta lõplik seisukoht ühenduse õiguse tõlgendamiseks.

Käesolev teatis pakub eelkõige huvi liikmesriikide ametiasutustele, kes tegelevad mootorsõidukite registreerimisega, ja aitab neil EÜ õigusakte korrektselt kohaldada. Komisjon töötab välja juhendi tarbijatele, milles selgitatakse sõidukite üleviimist ja registreerimist.

Igal juhul jätkab komisjon mootorsõidukite registreerimise ja üleviimise suhtes kohaldatavate EÜ õiguse põhimõtete korrektse rakendamise tähelepanelikku jälgimist.

2.   TERMINOLOOGIA

Käesolev teatis hõlmab nii mootorsõidukite esmast registreerimist kui ka eelnevalt teises liikmesriigis registreeritud mootorsõidukite registreerimist, olenemata sellest, kas need on uued või kasutatud.

Teatises kasutatakse järgmisi mõisteid: “mootorsõiduk”:

| — | teedel sõitmiseks ettenähtud mis tahes mootorsõiduk, mis on kas komplektne või mittekomplektne ja mille suurim ettenähtud kiirus on üle 25 km/h, ning selle haagised, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad ning kommerts-raskeveokid, (9) või |
| --- | --- |

—

teedel sõitmiseks ettenähtud mis tahes mootorsõiduk, mis on kas komplektne või mittekomplektne ja mille suurim ettenähtud kiirus on üle 25 km/h, ning selle haagised, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad ning kommerts-raskeveokid, (9) või

| — | mis tahes kahe- või kolmerattaline mootorsõiduk, nii paarisratastega kui ka muul viisil paigutatud ratastega, mis on ette nähtud teedel sõitmiseks. (10) |
| --- | --- |

—

mis tahes kahe- või kolmerattaline mootorsõiduk, nii paarisratastega kui ka muul viisil paigutatud ratastega, mis on ette nähtud teedel sõitmiseks. (10)

Mootorsõiduk on “eelnevalt registreeritud teises liikmesriigis”, kui sellele on antud riiklik maanteeliikluse luba, mis hõlmab sõiduki tuvastamist ja sellele registreerimisnumbri andmist. Seega hõlmab kõnealune teatis ka ajutiselt või lühiajaliselt registreeritud mootorsõidukeid ning ametialaseks kasutuseks registreeritud mootorsõidukeid.

Sõiduki viimisel teise liikmesriiki ei ole oluline, kui pikka aega on sõiduk olnud registreeritud teises liikmesriigis.

3.   MOOTORSÕIDUKI REGISTREERIMINE ELUKOHALIIKMESRIIGIS

3.1.   Mida tähendab elukohaliikmesriik registreerimise aspektist?

Euroopa Kohtu sõnul kaasneb registreerimiskohustus maksustamisõiguse teostamisega mootorsõidukite suhtes. See hõlbustab nii registreerimise liikmesriigi kui ka teiste liikmesriikide poolset järelevalvet, sest ühes liikmesriigis registreerimine on tõend selles riigis makstud mootorsõidukimaksu kohta. (11)

Iga isik peab oma sõiduki registreerima oma elukohaliikmesriigis. Direktiivi 83/182/EMÜ (12) artiklis 7 ja direktiivi 83/183/EMÜ (13) artiklis 6 sätestatakse täpsed alalise elukoha määratlemise eeskirjad olukordades, kui asjaomased isikud elavad ja juhivad sõidukit vastavalt kas ajutiselt või alaliselt muus kui oma elukohaliikmesriigis. Siiski ollakse Euroopa Kohtu praktikas seisukohal, et kui ilmnevad muud olukorda mõjutavad tegurid, ei saa kõnealuses artiklis viidatavat arvkriteeriumi (elada antud kohas aasta jooksul vähemalt 185 päeva) pidada peamiseks kriteeriumiks.

Euroopa Kohtu seisukoha alusel loetakse nii isiklikel kui ka tööalastel põhjustel kahe liikmesriigiga seotud isiku alaliseks elukohaks, määratuna kõiki asjakohaseid fakte arvestava üldhinnangu raames, tema isiklike huvidega püsivalt seotud kohta; kui kõnealuse üldhinnangu raames ei suudeta seda kindlaks määrata, peetakse esmatähtsaks isiklikke sidemeid. (14)

3.2.   Mootorsõiduki registreerimiseks vajalikud toimingud

Liikmesriikide praegustes õigusaktides nähakse mootorsõiduki registreerimisel vastuvõtvas liikmesriigis ette (kõige rohkem) kolm erinevat toimingut:

| — | mootorsõiduki tehniliste omaduste kinnitus, mis paljudel juhtudel tähendab EÜ tüübikinnitust. Teatud tüüpi mootorsõidukite puhul on aga vaja järgida riiklikku kinnituskorda; |
| --- | --- |

—

mootorsõiduki tehniliste omaduste kinnitus, mis paljudel juhtudel tähendab EÜ tüübikinnitust. Teatud tüüpi mootorsõidukite puhul on aga vaja järgida riiklikku kinnituskorda;

| — | kasutatud sõidukite tehnoülevaatus, mille eesmärk on inimeste tervise ja elu kaitsmiseks kontrollida, kas konkreetne mootorsõiduk on registreerimise ajal heas seisukorras; |
| --- | --- |

—

kasutatud sõidukite tehnoülevaatus, mille eesmärk on inimeste tervise ja elu kaitsmiseks kontrollida, kas konkreetne mootorsõiduk on registreerimise ajal heas seisukorras;

| — | mootorsõiduki registreerimine, st sõidukile maanteeliikluse loa andmine, mis hõlmab mootorsõiduki tuvastamist ja sellele registreerimisnumbri väljastamist. |
| --- | --- |

—

mootorsõiduki registreerimine, st sõidukile maanteeliikluse loa andmine, mis hõlmab mootorsõiduki tuvastamist ja sellele registreerimisnumbri väljastamist.

3.3.   Mootorsõiduki tehniliste omaduste kinnitamine

3.3.1.   EÜ tüübikinnitus

Kõigi alates 1996. aastast kinnitatud seeriaviisiliselt toodetud sõiduautode, 2003. aasta maikuust kinnitatud mootorrataste ja 2005. aastast kinnitatud traktorite puhul on põhimõtteliselt vajalik EÜ tüübikinnitus. Selle korra kohaselt tõendab liikmesriik, et seda tüüpi sõiduk vastab kõigile Euroopas kohaldatavatele ohutus- ja keskkonnakaitsenõuetele. EÜ tüübikinnitus kehtib kõigis liikmesriikides.

Kui mootorsõiduki tootja esitab direktiivi 70/156/EMÜ kohaselt EÜ tüübikinnituse saamiseks taotluse liikmesriigi tüübikinnitusasutusele ja kui see asutus annab sõidukile juhul, kui see vastab kõigile asjaomaste direktiivide nõuetele, EÜ tüübikinnituse, (15) siis saadab selle liikmesriigi tüübikinnitusasutus teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele sõiduki tüübikinnitustunnistuse koopia iga tüübi kohta, mille see asutus on kinnitanud või mille kinnitamisest keeldunud või mille puhul ta on tunnistuse tühistanud.

Tootja kui sõiduki tüübikinnituse omanik annab välja EÜ vastavustunnistuse, millega näidatakse, et sõiduk on toodetud vastavalt kinnitatud sõidukitüübile. Igal EÜ tüübikinnitusega sõidukil peab olema EÜ vastavustunnistus. Lisaks peavad tootjad EÜ konkurentsieeskirjade kohaselt andma EÜ vastavustunnistused välja mittediskrimineerival viisil ja õigeaegselt, olenemata sõiduki siht- ja/või päritoluasukohast (st olenemata sellest, kas sõiduk müüdi teise liikmesriigi kliendile või ostis turustaja selle teises liikmesriigis tegutsevalt vahendajalt).

Liikmesriigid võivad registreerida ja lubada müüa või kasutusele võtta ainult uue EÜ tüübikinnitusega sõidukeid vastavalt nende konstruktsioonile või töötamisele, kui nendel sõidukitel on olemas kehtiv EÜ vastavustunnistus.

Euroopa õigusaktides ei nõuta, et sõiduki vastavustunnistus peab ka pärast registreerimist alles olema. Enamikus liikmesriikides säilitatakse EÜ vastavustunnistus pärast sõiduki registreerimist ametiasutustes.

Uue EÜ tüübikinnitusega sõidukid, millel on kehtiv vastavustunnistus, ei pea läbima uut tehniliste omaduste kinnitust ega vastama täiendavatele nende konstruktsiooni ja töötamist puudutavatele tehnilistele nõuetele, kui neid ei ole pärast tootja tehasest lahkumist ilmselgelt muudetud. Seega ei ole lubatud kohaldada riiklikke õigusakte, mille kohaselt ei saa kehtiva EÜ tüübikinnitustunnistusega hõlmatud mootorsõidukeid registreerida ilma riikliku tunnistuseta, millega kinnitatakse vastavust riiklikele nõuetele, näiteks seoses heitgaasidega. (16)

3.3.2.   Riiklik kinnitus

Ühenduse praeguste õigusaktide kohaselt ei hõlma EÜ tüübikinnitus järgmisi mootorsõidukikategooriaid:

| — | kommertsveokid (bussid, kaugbussid, furgoonautod ja veoautod) ning haagised; |
| --- | --- |

—

kommertsveokid (bussid, kaugbussid, furgoonautod ja veoautod) ning haagised;

| — | väikeste seeriatena toodetud sõidukid; |
| --- | --- |

—

väikeste seeriatena toodetud sõidukid;

| — | üksiksõiduki kinnitusega sõidukid. |
| --- | --- |

—

üksiksõiduki kinnitusega sõidukid.

Uue, EÜ tüübikinnituseta mootorsõiduki puhul võib vastuvõttev liikmesriik enne selle registreerimist nõuda riiklikku kinnitust. Riikliku kinnituse andmisel väljastatakse riiklik vastavustunnistus, mis lisaks muule otstarbele on vajalik ka mootorsõiduki registreerimiseks.

Riiklik kinnitus võib olla kas riiklik tüübikinnitus või riiklik üksiksõiduki kinnitus.

| — | Riikliku tüübikinnituse ja riikliku väikeste seeriate tüübikinnitusega tagatakse sõidukitüübi vastavus riiklikult kohaldatavatele tehnilistele nõuetele. Kinnituse andmisel väljastab tootja riikliku tüübivastavustunnistuse, milles kinnitab, et konkreetne sõiduk on toodetud vastavalt kinnitatud sõidukitüübile. |
| --- | --- |

—

Riikliku tüübikinnituse ja riikliku väikeste seeriate tüübikinnitusega tagatakse sõidukitüübi vastavus riiklikult kohaldatavatele tehnilistele nõuetele. Kinnituse andmisel väljastab tootja riikliku tüübivastavustunnistuse, milles kinnitab, et konkreetne sõiduk on toodetud vastavalt kinnitatud sõidukitüübile.

| — | Riiklik üksiksõiduki kinnitus tähendab konkreetse sõiduki puhul (mis on unikaalne või mitte) asjaomastele riiklikele nõuetele vastavuse sertifitseerimist. Eelkõige kohaldatakse seda korda kolmandatest riikidest imporditud üksikute sõidukite suhtes, mis ei vasta Euroopa tüübikinnituse nõuetele, ning unikaalsete sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

—

Riiklik üksiksõiduki kinnitus tähendab konkreetse sõiduki puhul (mis on unikaalne või mitte) asjaomastele riiklikele nõuetele vastavuse sertifitseerimist. Eelkõige kohaldatakse seda korda kolmandatest riikidest imporditud üksikute sõidukite suhtes, mis ei vasta Euroopa tüübikinnituse nõuetele, ning unikaalsete sõidukite suhtes.

Esmakordselt ELis kasutusele võetavate või registreeritavate mootorsõidukite riiklik tüübikinnituse ja üksiksõiduki kinnituse kord jääb tavaliselt EÜ õiguse kohaldamisalast välja.

Teises liikmesriigis riiklikult juba kinnitatud mootorsõidukite ning teises liikmesriigis juba registreeritud mootorsõidukite suhtes kohaldatav riiklik tüübikinnituse kord peab aga olema kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklitega 28 ja 30. Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole nimetatud riiklike menetluste olemasolu nende artiklitega tingimata vastuolus.

Siiski peavad need kinnitamisvõimalused EÜ asutamislepingu artiklitele 28 ja 30 vastamiseks täitma vähemalt järgmisi korralduslikke tingimusi. (17)

| (a) | Riiklik kinnitamise kord peab igal juhul põhinema objektiivsetel, mittediskrimineerivatel, eelnevalt teadaolevatel kriteeriumidel, et piiritleda riigiasutuste otsustamisvabadust ja vältida seega selle meelevaldset kasutamist. |
| --- | --- |

(a)

Riiklik kinnitamise kord peab igal juhul põhinema objektiivsetel, mittediskrimineerivatel, eelnevalt teadaolevatel kriteeriumidel, et piiritleda riigiasutuste otsustamisvabadust ja vältida seega selle meelevaldset kasutamist.

| (b) | Kõnealune kord ei tohi dubleerida kontrollimeetmeid, mida on muude menetluste käigus kas samas riigis või teises liikmesriigis juba võetud. Järelikult ei ole riigiasutustel õigust nõuda tehnilisi katseid, kui need katsed on teises liikmesriigis juba tehtud ning nende tulemused on riiklikele asutustele kättesaadavad või antakse vastava soovi korral nende käsutusse. See nõuab aktiivset lähenemist riigiasutuselt, millele esitati mootorsõiduki kinnitamise taotlus või — sellega seoses — teise liikmesriigi kinnitusasutuse väljastatud kinnitustunnistuse vastavuse tunnustamise taotlus. Lisaks nõutakse asjakohasel juhul aktiivset lähenemist ka viimatinimetatud asutuselt ning seda silmas pidades on liikmesriikide ülesanne tagada, et pädevad kinnitusasutused teeksid omavahel koostööd eesmärgiga hõlbustada importiva liikmesriigi turule juurdepääsu saamise korda. (18) |
| --- | --- |

(b)

Kõnealune kord ei tohi dubleerida kontrollimeetmeid, mida on muude menetluste käigus kas samas riigis või teises liikmesriigis juba võetud. Järelikult ei ole riigiasutustel õigust nõuda tehnilisi katseid, kui need katsed on teises liikmesriigis juba tehtud ning nende tulemused on riiklikele asutustele kättesaadavad või antakse vastava soovi korral nende käsutusse. See nõuab aktiivset lähenemist riigiasutuselt, millele esitati mootorsõiduki kinnitamise taotlus või — sellega seoses — teise liikmesriigi kinnitusasutuse väljastatud kinnitustunnistuse vastavuse tunnustamise taotlus. Lisaks nõutakse asjakohasel juhul aktiivset lähenemist ka viimatinimetatud asutuselt ning seda silmas pidades on liikmesriikide ülesanne tagada, et pädevad kinnitusasutused teeksid omavahel koostööd eesmärgiga hõlbustada importiva liikmesriigi turule juurdepääsu saamise korda. (18)

| (c) | Kõnealuse korra kohased toimingud peavad olema hõlpsasti juurdepääsetavad ja mõistliku aja jooksul täidetavad ning eitava vastuse korral peab olema võimalik eitav otsus kohtus vaidlustada. Kord tuleb üldiselt kohaldatavas ja riigiasutuste jaoks kohustuslikus meetmes selgesõnaliselt ette näha. Lisaks sellele ei vasta riiklik kinnituskord kaupade vaba liikumise põhimõtetele, kui selle kestus ja sellest tulenevad ebaproportsionaalsed kulud takistavad mootorsõiduki omanikul taotleda mootorsõidukile kinnitust. |
| --- | --- |

(c)

Kõnealuse korra kohased toimingud peavad olema hõlpsasti juurdepääsetavad ja mõistliku aja jooksul täidetavad ning eitava vastuse korral peab olema võimalik eitav otsus kohtus vaidlustada. Kord tuleb üldiselt kohaldatavas ja riigiasutuste jaoks kohustuslikus meetmes selgesõnaliselt ette näha. Lisaks sellele ei vasta riiklik kinnituskord kaupade vaba liikumise põhimõtetele, kui selle kestus ja sellest tulenevad ebaproportsionaalsed kulud takistavad mootorsõiduki omanikul taotleda mootorsõidukile kinnitust.

Vastuvõtva liikmesriigi tehnilised nõuded ei tohi põhjustada olukorda, kus nõutakse mootorsõiduki tarbetut muutmist. Asjaolu, et mootorsõiduk on teises liikmesriigis juba registreeritud, tähendab, et selle liikmesriigi pädevate asutuste hinnangul vastab mootorsõiduk kõnealuses riigis kohaldatavatele nõuetele. Pädev asutus võib teises liikmesriigis juba kinnitatud, registreeritud või registreerimata mootorsõidukile kinnituse andmisest seega keelduda ainult juhul, kui mootorsõiduk kujutab tõsist ohtu rahvatervisele. Euroopa Kohtu praktika kohaselt peavad liikmesriigid oma otsustamisvabaduse kasutamisel seoses rahvatervise kaitsega järgima proportsionaalsuse põhimõtet. See tähendab, et meetmeid valides peavad nad piirduma üksnes rahvatervise kaitsmiseks või möödapääsmatute (näiteks maanteeohutuse) nõuete täitmiseks tegelikult vajalike meetmetega ja need peavad olema proportsionaalsed järgitava eesmärgiga, mida ei suudetaks saavutada ühendusesisest kaubandust vähem piiravate meetmetega. (19) Kuna EÜ asutamislepingu artiklis 30 nähakse ette rangelt tõlgendatav (20) erand kaupade vaba liikumise reeglist ühenduses, tuleb seda kasutavatel riigiasutustel iga juhtumi korral näidata, et nende kohaldatavad reeglid on vajalikud EÜ asutamislepingu artiklis 30 viidatud huvide kaitsmiseks, ning eelkõige, et kõnealusele mootorsõidukile kinnituse andmine kujutab tõsist ohtu inimeste tervisele või maanteeohutusele.

Pelga asjaolu põhjal, et sõiduk on saanud kinnituse teise liikmesriigi reeglitele vastavalt ja et selle teatud tehnilised omadused ilmselt (kuid mitte tingimata) erinevad vastuvõtvas liikmesriigis sätestatud omadustest või selle riigi samaväärse tüübikinnituse omadustest, ei ole põhjust väita, et inimeste tervis ja elu või keskkond oleks tõsiselt ohustatud.

Konkreetselt tuleb sihtkohaliikmesriigi ametiasutustel võtta järgmised meetmed.

| (a) | Eelnevalt teises liikmesriigis kinnitatud ja registreeritud mootorsõiduki tehnilisi omadusi tuleb esmalt hinnata vastavalt vastuvõtvas liikmesriigis kehtivatele tehnilistele eeskirjadele, aga mitte vastavalt praegu kehtivatele eeskirjadele, vaid vastavalt eeskirjadele, mis kehtisid vastuvõtvas liikmesriigis siis, kui sõidukile anti kinnitus päritoluliikmesriigis. |
| --- | --- |

(a)

Eelnevalt teises liikmesriigis kinnitatud ja registreeritud mootorsõiduki tehnilisi omadusi tuleb esmalt hinnata vastavalt vastuvõtvas liikmesriigis kehtivatele tehnilistele eeskirjadele, aga mitte vastavalt praegu kehtivatele eeskirjadele, vaid vastavalt eeskirjadele, mis kehtisid vastuvõtvas liikmesriigis siis, kui sõidukile anti kinnitus päritoluliikmesriigis.

| (b) | Pädevad asutused peavad arvestama teiste liikmesriikide pädevate asutuste ja tootja tehtud katseid ning nende väljastatud tunnistusi. (21) Lisakatseid võib nõuda ainult juhul, kui need on vajalikud pädevatele asutustele sellise teabe hankimisel, mida tunnistustes ei ole. |
| --- | --- |

(b)

Pädevad asutused peavad arvestama teiste liikmesriikide pädevate asutuste ja tootja tehtud katseid ning nende väljastatud tunnistusi. (21) Lisakatseid võib nõuda ainult juhul, kui need on vajalikud pädevatele asutustele sellise teabe hankimisel, mida tunnistustes ei ole.

| (c) | Selle alusel määravad pädevad asutused kindlaks, millistes punktides ei vasta mootorsõiduk vastuvõtvas liikmesriigis sõiduki ELis esmakordse kinnitamise ajal kohaldatud tehnilistele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(c)

Selle alusel määravad pädevad asutused kindlaks, millistes punktides ei vasta mootorsõiduk vastuvõtvas liikmesriigis sõiduki ELis esmakordse kinnitamise ajal kohaldatud tehnilistele eeskirjadele.

| (d) | Pädevad asutused saavad kohaldada ainult riiklikke tehnilisi eeskirju, mis on proportsionaalsed, pidades silmas mõnda Euroopa Kohtu poolt kohustusliku nõudena tunnustatud või EÜ asutamislepingu artiklis 30 nimetatud mõjuvat põhjust. Tuleb rõhutada, et ebaproportsionaalsete riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamine teatud mootorsõidukite suhtes läheb vastuollu ühenduse õigusega, mis on riikliku õiguse suhtes igal juhul ülimuslik. |
| --- | --- |

(d)

Pädevad asutused saavad kohaldada ainult riiklikke tehnilisi eeskirju, mis on proportsionaalsed, pidades silmas mõnda Euroopa Kohtu poolt kohustusliku nõudena tunnustatud või EÜ asutamislepingu artiklis 30 nimetatud mõjuvat põhjust. Tuleb rõhutada, et ebaproportsionaalsete riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamine teatud mootorsõidukite suhtes läheb vastuollu ühenduse õigusega, mis on riikliku õiguse suhtes igal juhul ülimuslik.

3.4.   Kasutatud sõidukite tehnoülevaatus

Tehnoülevaatuse eesmärk on kontrollida, kas konkreetne mootorsõiduk on registreerimise ajal heas seisukorras. Siiski võib asjaolu, et mootorsõidukit on pärast selle viimast tehnoülevaatust kasutatud üldkasutatavatel teedel, õigustada selle tehnoülevaatust teises liikmesriigis registreerimisel.

Euroopa Kohtu praktika (22) kohaselt võivad liikmesriigid seega enne registreerimist nõuda samas või teises liikmesriigis eelnevalt registreeritud mootorsõiduki tehnoülevaatust, eeldusel, et ülevaatus on kohustuslik mis tahes sarnase mootorsõiduki omandiõiguse üleminekul või registreerimistunnistuse omaniku muutumisel, olenemata sellest, kas mootorsõiduk on registreeritud samas või teises liikmesriigis. Registreerimisele eelnev tehnoülevaatus peab täitma vähemalt samu protseduurilisi tingimusi kui mootorsõiduki tehniliste omaduste kinnitamine ehk täpsemalt:

| (a) | See peab põhinema objektiivsetel, mittediskrimineerivatel, eelnevalt teadaolevatel kriteeriumidel, et piiritleda riigiasutuste otsustamisvabadust ja vältida seega selle meelevaldselt kasutamist. |
| --- | --- |

(a)

See peab põhinema objektiivsetel, mittediskrimineerivatel, eelnevalt teadaolevatel kriteeriumidel, et piiritleda riigiasutuste otsustamisvabadust ja vältida seega selle meelevaldselt kasutamist.

| (b) | Tehnoülevaatus ei tohi dubleerida kontrollimeetmeid, mida on muude menetluste käigus kas samas riigis või teises liikmesriigis juba võetud. Kui sõiduk on läbinud tehnoülevaatuse mõnes liikmesriigis, nõutakse teistelt liikmesriikidelt vastavalt nõukogu direktiivi 96/96/EÜ (23) artikli 3 lõikes 2 sätestatud samaväärsuse ja vastastikuse tunnustamise põhimõttele sellisel juhul väljastatud tunnistuse tunnustamist, ilma et see takistaks neil nõuda nende territooriumil registreerimise puhul tehtavaid mis tahes lisakatseid, eeldusel et neid katseid ei ole kõnealuse tunnistuse väljastamisel juba tehtud. (24) |
| --- | --- |

(b)

Tehnoülevaatus ei tohi dubleerida kontrollimeetmeid, mida on muude menetluste käigus kas samas riigis või teises liikmesriigis juba võetud. Kui sõiduk on läbinud tehnoülevaatuse mõnes liikmesriigis, nõutakse teistelt liikmesriikidelt vastavalt nõukogu direktiivi 96/96/EÜ (23) artikli 3 lõikes 2 sätestatud samaväärsuse ja vastastikuse tunnustamise põhimõttele sellisel juhul väljastatud tunnistuse tunnustamist, ilma et see takistaks neil nõuda nende territooriumil registreerimise puhul tehtavaid mis tahes lisakatseid, eeldusel et neid katseid ei ole kõnealuse tunnistuse väljastamisel juba tehtud. (24)

| (c) | Komisjon on arvamusel, et tehnoülevaatus peab olema hõlpsasti juurdepääsetav ja mõistliku aja jooksul täidetav. Imporditud sõidukite tehnoülevaatuse piiramine konkreetsete selleks ettenähtud ülevaatuspunktidega võib hakata takistama riikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(c)

Komisjon on arvamusel, et tehnoülevaatus peab olema hõlpsasti juurdepääsetav ja mõistliku aja jooksul täidetav. Imporditud sõidukite tehnoülevaatuse piiramine konkreetsete selleks ettenähtud ülevaatuspunktidega võib hakata takistama riikidevahelist kaubandust.

3.5.   Mootorsõiduki registreerimine

Mootorsõiduki registreerimisega annab liikmesriik sellele maanteeliikluse loa, mis hõlmab mootorsõiduki identifitseerimist ja sellele registreerimisnumbri väljastamist.

3.5.1.   Mootorsõidukite esmaregistreerimine

Uute EÜ tüübikinnitusega mootorsõidukite puhul, mis on ostetud teisest liikmesriigist, peab registreeriv liikmesriik lisaks ühenduse ühtlustatud koodi (25) C alusel registreerimist taotleva isiku või organisatsiooni konkreetsetele isikuandmetele nõudma ka EÜ vastavustunnistust. (26)

EÜ tüübikinnituseta sõidukite puhul võib liikmesriik nõuda vastava riikliku tüübikinnituse või eraldi riiklike tüübikinnitustunnistuste esitamist (vt punkt 3.3.2).

Komisjon leiab, et liikmesriikidel on registreerimise ajal õigus kontrollida, kas käibemaks on nõuetekohaselt tasutud.

Kui mootorsõiduki müüb teise liikmesriigi kutseline ettevõtja, on ta kohustatud väljastama arve. Käibemaksu seisukohalt on kaks võimalust:

| (a) | Mootorsõiduk on uus, kui see tarnitakse kas kuue kuu jooksul alates esmasest kasutuselevõtust või kui sõiduki läbisõit on kuni 6 000 kilomeetrit. Käibemaks tuleb ühist käibemaksusüsteemi käsitleva nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (käibemaksudirektiiv) (27) artikli 2 alusel tasuda liikmesriigis, kuhu sõiduk viiakse. Päritoluliikmesriigis, kus asub müüja, on uute veovahendite tarne maksuvaba (käibemaksudirektiivi artikli 138 lõike 2 punkt a). Selle sätte kohaselt peab kõnealuse maksuvabastuse saamiseks olema tõendatud, et müüja või klient saadab või veab uue veovahendi kliendile, kes asub väljaspool päritoluliikmesriiki, kuid see toimub ühenduse piires. |
| --- | --- |

(a)

Mootorsõiduk on uus, kui see tarnitakse kas kuue kuu jooksul alates esmasest kasutuselevõtust või kui sõiduki läbisõit on kuni 6 000 kilomeetrit. Käibemaks tuleb ühist käibemaksusüsteemi käsitleva nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (käibemaksudirektiiv) (27) artikli 2 alusel tasuda liikmesriigis, kuhu sõiduk viiakse. Päritoluliikmesriigis, kus asub müüja, on uute veovahendite tarne maksuvaba (käibemaksudirektiivi artikli 138 lõike 2 punkt a). Selle sätte kohaselt peab kõnealuse maksuvabastuse saamiseks olema tõendatud, et müüja või klient saadab või veab uue veovahendi kliendile, kes asub väljaspool päritoluliikmesriiki, kuid see toimub ühenduse piires.

| (b) | Mootorsõiduk ei ole uus, kui eraisik läheb teise liikmesriiki mootorsõidukit ostma ja veab selle ise tagasi (või korraldab veo), siis ostab ta selle müügikoha käibemaksumääraga ning seetõttu toimub maksustamine päritolukohas. Käibemaks kuulub tasumisele liikmesriigis, kus asub müüja. Kui automüüja on ostnud auto esmaselt müüjalt, kes eelkõige ei ole mootorsõiduki müügihinnas sisalduvat käibemaksu maha arvanud, kohaldatakse kasutatud kaupadele kohaldatavat eriskeemi (“kasuminormi maksustamise erikord”, käibemaksudirektiivi artiklid 312 ja järgmised). |
| --- | --- |

(b)

Mootorsõiduk ei ole uus, kui eraisik läheb teise liikmesriiki mootorsõidukit ostma ja veab selle ise tagasi (või korraldab veo), siis ostab ta selle müügikoha käibemaksumääraga ning seetõttu toimub maksustamine päritolukohas. Käibemaks kuulub tasumisele liikmesriigis, kus asub müüja. Kui automüüja on ostnud auto esmaselt müüjalt, kes eelkõige ei ole mootorsõiduki müügihinnas sisalduvat käibemaksu maha arvanud, kohaldatakse kasutatud kaupadele kohaldatavat eriskeemi (“kasuminormi maksustamise erikord”, käibemaksudirektiivi artiklid 312 ja järgmised).

Kui mootorsõidukit müüb eraisik, võib see käibemaksu seisukohalt olla:

| (a) | uus (uue määratlust vaata eelmisest punktist a). Sellisel juhul kuulub käibemaks tasumisele liikmesriigis, kuhu sõiduk viiakse (käibemaksudirektiivi artikkel 2). Topeltmaksustamise vältimiseks on uue auto müünud eraisikul õigus päritoluriigis müügihinnale lisatud käibemaks maha arvata või tagasi nõuda kuni selle käibemaksusummani, mille ta peaks tasuma, kui tarne maksustataks päritoluliikmesriigis (käibemaksudirektiivi artikkel 172); |
| --- | --- |

(a)

uus (uue määratlust vaata eelmisest punktist a). Sellisel juhul kuulub käibemaks tasumisele liikmesriigis, kuhu sõiduk viiakse (käibemaksudirektiivi artikkel 2). Topeltmaksustamise vältimiseks on uue auto müünud eraisikul õigus päritoluriigis müügihinnale lisatud käibemaks maha arvata või tagasi nõuda kuni selle käibemaksusummani, mille ta peaks tasuma, kui tarne maksustataks päritoluliikmesriigis (käibemaksudirektiivi artikkel 172);

| (b) | ei ole uus. Tehing ei kuulu käibemaksuga maksustamisele. Käibemaksukohustust ei teki. |
| --- | --- |

(b)

ei ole uus. Tehing ei kuulu käibemaksuga maksustamisele. Käibemaksukohustust ei teki.

Komisjon leiab, et riiklikud ametiasutused võivad registreerimisel nõuda ka tõendit kindlustuskatte kohta.

3.5.2.   Eelnevalt teises liikmesriigis registreeritud mootorsõidukid

Mootorsõidukite puhul, mis on eelnevalt registreeritud mõnes teises liikmesriigis, võib registreeriv liikmesriik nõuda üksnes järgmiste dokumentide esitamist:

| (a) | teises liikmesriigis välja antud ühtlustamata registreerimistunnistuse originaal või koopia: paljudel enne 2004. aastat registreeritud sõidukitel on endiselt ühtlustamata registreerimistunnistus. Ühenduse õigusaktid ei kohusta teises liikmesriigis välja antud seda liiki tunnistuse originaali või koopiat sihtliikmesriigi riiklikele registreerimisasutustele edastama. Komisjon on arvamusel, et riiklike õigusaktidega võidakse ostjat siiski kohustada enne mootorsõiduki registreerimist esitama päritoluliikmesriigis välja antud registreerimistunnistuse, et vältida administratiivset topeltkontrolli või vähendada sõidukitega seotud kuritegevust; |
| --- | --- |

(a)

teises liikmesriigis välja antud ühtlustamata registreerimistunnistuse originaal või koopia: paljudel enne 2004. aastat registreeritud sõidukitel on endiselt ühtlustamata registreerimistunnistus. Ühenduse õigusaktid ei kohusta teises liikmesriigis välja antud seda liiki tunnistuse originaali või koopiat sihtliikmesriigi riiklikele registreerimisasutustele edastama. Komisjon on arvamusel, et riiklike õigusaktidega võidakse ostjat siiski kohustada enne mootorsõiduki registreerimist esitama päritoluliikmesriigis välja antud registreerimistunnistuse, et vältida administratiivset topeltkontrolli või vähendada sõidukitega seotud kuritegevust;

| (b) | ühtlustatud registreerimistunnistus: sõiduki uuesti registreerimise korral teises liikmesriigis peavad liikmesriigid tunnustama teise liikmesriigi väljastatud ühtlustatud registreerimistunnistust. (28) Kui ostja ostab ühtlustatud registreerimistunnistusega mootorsõiduki, on ta igal juhul saanud eelmise registreerimistunnistuse I osa ja — kui see on välja antud — II osa. Eelmise registreerimistunnistuse I ja II osa (kui see on välja antud) tuleb edastada sihtliikmesriigi registreerimisasutustele, et need asutused saaksid võtta eelmise registreerimistunnistuse esitatud osa(d) enda kätte hoiule. Nad peavad tunnistuse äravõtmisest teatama kahe kuu jooksul selle liikmesriigi asutusele, kes tunnistuse välja andis. Lisaks peavad nad äravõetud tunnistuse kuue kuu jooksul pärast selle äravõtmist sellele asutusele tagastama, kui asutus seda nõuab. Kui registreerimistunnistus on kaheosaline (29) ja II osa puudub, võivad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus sõiduk uuesti registreerida soovitakse, erandjuhtudel otsustada sõiduki uuesti registreerida, kuid ainult pärast seda, kui nad on saanud sõiduki eelnevalt registreerinud liikmesriigi pädevatelt asutustelt kirjaliku või elektroonilise kinnituse, et taotluse esitajal on õigus sõidukit teises liikmesriigis uuesti registreerida; (30) |
| --- | --- |

(b)

ühtlustatud registreerimistunnistus: sõiduki uuesti registreerimise korral teises liikmesriigis peavad liikmesriigid tunnustama teise liikmesriigi väljastatud ühtlustatud registreerimistunnistust. (28) Kui ostja ostab ühtlustatud registreerimistunnistusega mootorsõiduki, on ta igal juhul saanud eelmise registreerimistunnistuse I osa ja — kui see on välja antud — II osa. Eelmise registreerimistunnistuse I ja II osa (kui see on välja antud) tuleb edastada sihtliikmesriigi registreerimisasutustele, et need asutused saaksid võtta eelmise registreerimistunnistuse esitatud osa(d) enda kätte hoiule. Nad peavad tunnistuse äravõtmisest teatama kahe kuu jooksul selle liikmesriigi asutusele, kes tunnistuse välja andis. Lisaks peavad nad äravõetud tunnistuse kuue kuu jooksul pärast selle äravõtmist sellele asutusele tagastama, kui asutus seda nõuab. Kui registreerimistunnistus on kaheosaline (29) ja II osa puudub, võivad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus sõiduk uuesti registreerida soovitakse, erandjuhtudel otsustada sõiduki uuesti registreerida, kuid ainult pärast seda, kui nad on saanud sõiduki eelnevalt registreerinud liikmesriigi pädevatelt asutustelt kirjaliku või elektroonilise kinnituse, et taotluse esitajal on õigus sõidukit teises liikmesriigis uuesti registreerida; (30)

| (c) | EÜ või riiklik vastavustunnistus:






  — | riiklikud ametiasutused ei tohi eelnevalt teises liikmesriigis registreeritud sõidukite puhul EÜ vastavustunnistust nõuda juhul, kui sõiduki eelmine registreerimistunnistus vastab täielikult direktiivis 1999/37/EÜ esitatud näidisele. Selle direktiivi artikli 4 kohaselt tunnustavad liikmesriigid teises liikmesriigis väljastatud registreerimistunnistust sõiduki uuesti registreerimisel nimetatud liikmesriikides, |
| --- | --- | --- |

(c)

EÜ või riiklik vastavustunnistus:

—

riiklikud ametiasutused ei tohi eelnevalt teises liikmesriigis registreeritud sõidukite puhul EÜ vastavustunnistust nõuda juhul, kui sõiduki eelmine registreerimistunnistus vastab täielikult direktiivis 1999/37/EÜ esitatud näidisele. Selle direktiivi artikli 4 kohaselt tunnustavad liikmesriigid teises liikmesriigis väljastatud registreerimistunnistust sõiduki uuesti registreerimisel nimetatud liikmesriikides,

| — | riiklikud ametiasutused võivad siiski varem teises liikmesriigis registreeritud sõidukite puhul EÜ vastavustunnistust nõuda juhul, kui teise liikmesriigi ühtlustamata registreerimistunnistus ei võimalda neil mootorsõidukit piisavalt täpselt tuvastada, |
| --- | --- |

—

riiklikud ametiasutused võivad siiski varem teises liikmesriigis registreeritud sõidukite puhul EÜ vastavustunnistust nõuda juhul, kui teise liikmesriigi ühtlustamata registreerimistunnistus ei võimalda neil mootorsõidukit piisavalt täpselt tuvastada,

| — | kui mootorsõidukil puudub EÜ vastavustunnistus, võivad riigiasutused nõuda riiklikku vastavustunnistust; |
| --- | --- |

—

kui mootorsõidukil puudub EÜ vastavustunnistus, võivad riigiasutused nõuda riiklikku vastavustunnistust;

| (d) | tõend käibemaksu tasumise kohta, kui sõiduk ei ole käibemaksu seisukohalt uus (vt punkt 3.5.1); |
| --- | --- |

(d)

tõend käibemaksu tasumise kohta, kui sõiduk ei ole käibemaksu seisukohalt uus (vt punkt 3.5.1);

| (e) | kindlustuspoliis; |
| --- | --- |

(e)

kindlustuspoliis;

| (f) | tehnoülevaatuse kontrollkaart, kui tehnoülevaatus on kohustuslik kõigile eelnevalt samas liikmesriigis või teises liikmesriigis registreeritud sõidukitele. |
| --- | --- |

(f)

tehnoülevaatuse kontrollkaart, kui tehnoülevaatus on kohustuslik kõigile eelnevalt samas liikmesriigis või teises liikmesriigis registreeritud sõidukitele.

4.   MOOTORSÕIDUKI ÜLEVIIMINE TEISE LIIKMESRIIKI

Mootorsõiduki võib loomulikult panna haagisele või veokile ja teise liikmesriiki viia. Kuid paljude mootorsõidukitega sõidetakse sihtliikmesriiki.

Enamikus liikmesriikides on sätestatud, et üldjuhul ei tohi mootorsõidukiga üldkasutatavatel teedel liigelda, kui sellel puudub registreerimismärk. Tavaline on olukord, kus sõidetakse päritoluliikmesriigi või sihtliikmesriigi registreerimismärke kandva mootorsõidukiga.

Lisaks peab olema tsiviilvastutus kaetud kindlustusega (31) ning sõidukijuhtidel on soovitav oma sõidukit kasutades kaasas kanda “rohelist kaarti”, st rahvusvahelist kindlustuspoliisi. (32) Pärast mitmepoolse lepingu (33) allkirjastamist kõigi 25 liikmesriigi (ning Andorra, Horvaatia, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi) poolt on sõiduki registreerimismärk samaväärne kindlustuspoliisiga. See võimaldab mõne nimetatud riigi numbrimärkidega mootorsõidukiga vabalt sellel alal ringi liikuda, ilma et piiridel kontrollitaks mootorsõiduki kohustuslikku liikluskindlustust.

Mootorsõidukiga õiguspäraselt sihtliikmesriiki sõitmiseks on kaks võimalust: mootorsõidukil on kas jaemüüja registreerimismärk või ajutine registreerimismärk.

4.1.   Jaemüüja registreerimismärgiga mootorsõidukiga liiklemine

Enamikus liikmesriikides on olemas jaemüüjatele ettenähtud spetsiaalsed registreerimissüsteemid, et võimaldada jaemüüjatel lühiajaliselt sõidukitega üldkasutatavatel teedel liigelda, ilma et nad oleksid kohustatud neid ametlikult registreerima. Jaemüüjatele ettenähtud spetsiaalseid registreerimissüsteeme võivad kasutada tootjad, monteerijad, turustajad ja vahendajad neile kuuluvate mootorsõidukite puhul.

Enamik liikmesriike ei anna välja jaemüüjatele ettenähtud registreerimistunnistusi kui selliseid, millega kaasneks mootorsõiduki identifitseerimine. Üldjuhul annavad nad teist liiki dokumendi, mis tõendab registreerimismärkide ja nende omaniku seost ja/või millega kohustatakse omanikku pidama sõidupäevikut, millesse kantakse selle registreerimismärgi all tehtud sõidud.

Maanteeliiklust käsitleva Viini konventsiooni (34) artikli 35 lõike 1 punktis a sätestatakse, et lepinguosalised ei tohi keelata teise lepinguosalise registreeritud mootorsõidukiga liiklemist, kui juhil on kaasas registreerimistunnistus. Lepinguosalised peavad ka tunnustama teiste lepinguosaliste poolt konventsiooni kohaselt välja antud registreerimistunnistusi. Konventsioonis ei ole aga sätteid, millega nõutaks või lubataks lepinguosalistel keelata konventsioonile mittevastavate mootorsõidukite vaba liikumist.

Pidades silmas kaupade vaba liikumist ühenduses, (35) reguleerib teises liikmesriigis välja antud jaemüüja registreerimismärgiga mootorsõidukite ühendusesisest liikumist EÜ asutamisleping, (36) eriti selle artikkel 28. Mis tahes takistused peavad olema põhjendatud vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 30 või Euroopa Kohtu tunnustatud kohustuslikele nõuetele.

Jaemüüja registreerimismärgiga sõidukitele kehtib ka põhimõte, et iga liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada, et nende sõidukite kasutamisel, mille põhiasukoht on tema territooriumil, on tsiviilvastutus kaetud kindlustusega. Kaetud vastutuse ulatus ja kindlustuskaitse tingimused määratakse kindlaks kõnealuste meetmete põhjal. Liikmesriigid võivad jaemüüja registreerimismärgiga sõidukid siiski sellest kohustusest vabastada (st eeltoodud sättest erandi teha), kui need märgid on kantud selle liikmesriigi koostatud ning teistele liikmesriikidele ja komisjonile saadetud loendisse. Sellisel juhul jääb teistele liikmesriikidele õigus nõuda, et sellise sõiduki valdajal peab olema kehtiv roheline kaart või et ta sõlmiks asjaomase liikmesriigi nõuetele vastava piirikindlustuslepingu. (37) Viienda liikluskindlustuse direktiiviga 2005/14/EÜ (38) tehtud direktiivi 72/166/EMÜ uues muudatuses aga sätestatakse, et erilise registreerimismärgi tõttu kindlustamiskohustusest vabastatud sõidukeid tuleb kohelda samal viisil kindlustamata sõidukitega. Selliste sõidukite põhjustatud õnnetuste ohvritel on õigus nõuda hüvitist selle riigi hüvitusorganilt, kus õnnetus toimus. Sellel organil on seejärel nõudeõigus selle riigi tagatisfondi vastu, kus on sõiduki põhiasukoht.

4.2.   Ajutise registreerimismärgiga mootorsõiduk

Paljud liikmesriigid on seadnud sisse ajutise registreerimise süsteemi, et mootorsõidukiga oleks võimalik lühiajaliselt liigelda, kuni see lõplikult registreeritakse või riigi territooriumilt välja viiakse. Ajutine registreerimine toimub üldjuhul sõiduki päritoluliikmesriigis. Komisjon leiab aga, et tulenevalt kaupade transiidivabaduse üldpõhimõttest ja sõidukite registreerimisdokumente käsitlevast direktiivist peaks päritoluliikmesriik oma territooriumil aktsepteerima ka sihtliikmesriigi poolt välja antud ajutisi registreerimismärke ja registreerimistunnistusi.

Ajutiseks registreerimiseks:

| — | võivad liikmesriigid välja anda ajutise registreerimistunnistuse, mis ei erine direktiivis 1999/37/EÜ esitatud näidisest või erineb sellest üksnes vähesel määral. Sel juhul on teised liikmesriigid kohustatud tunnustama liikmesriigi välja antud ajutist registreerimistunnistust sõiduki identifitseerimiseks rahvusvahelises liikluses, kui juhil on direktiivi artikli 5 lõike 1 kohaselt kaasas registreerimistunnistuse I osa; (39) |
| --- | --- |

—

võivad liikmesriigid välja anda ajutise registreerimistunnistuse, mis ei erine direktiivis 1999/37/EÜ esitatud näidisest või erineb sellest üksnes vähesel määral. Sel juhul on teised liikmesriigid kohustatud tunnustama liikmesriigi välja antud ajutist registreerimistunnistust sõiduki identifitseerimiseks rahvusvahelises liikluses, kui juhil on direktiivi artikli 5 lõike 1 kohaselt kaasas registreerimistunnistuse I osa; (39)

| — | teise võimalusena võib ajutine registreerimistunnistus direktiivis 1999/37/EÜ esitatud näidisest olulisel määral erineda. Liikmesriigid peavad põhimõtteliselt seda tunnistust tunnustama kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklitega 28 ja 30. |
| --- | --- |

—

teise võimalusena võib ajutine registreerimistunnistus direktiivis 1999/37/EÜ esitatud näidisest olulisel määral erineda. Liikmesriigid peavad põhimõtteliselt seda tunnistust tunnustama kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklitega 28 ja 30.

Ajutise registreerimismärgi ja registreerimistunnistusega mootorsõiduki vaba liikumist võib takistada üksnes liiklusohutusega seotud põhjustel (nagu juhi juhtimisvõime, liikluseeskirjade järgimine ja mootorsõiduki tehnoseisund), kui on alust kahtlustada, et sõiduk on varastatud, või kui kontrollivatel ametiisikutel on põhjust kahelda tunnistuse ehtsuses.

Lisaks on sõidukijuhtidel soovitav kaasas kanda “rohelist kaarti”, mis tõendab vähemalt külastatava riigi õigusaktide miinimumnõuetele vastava kindlustuskaitse olemasolu. Reisi ajal ja kuni lõpliku registreerimiseni sihtliikmesriigis peab sõidukil olema kehtiv kindlustuspoliis, mille on välja andnud sõiduki päritoluriigis tegevusluba omav kindlustusandja. Uue eeskirjaga, (40) mille liikmesriigid peavad üle võtma hiljemalt 11. juuniks 2007, nähakse siiski ette, et kui sõiduk lähetatakse ühest liikmesriigist teise, käsitatakse seda liikmesriiki, kus riskiobjekt asub, sihtliikmesriigina kolmekümne päeva jooksul alates tarne vastuvõtmisest ostja poolt, kuigi sõidukit ei ole sihtliikmesriigis ametlikult registreeritud. See võimaldab sõiduki ostjal saada oma elukohaliikmesriigis kindlustuskaitse, kuigi sõidukil on veel välisriigi registreerimismärk (päritoluriigi ajutine registreerimismärk). Tegelikkuses tähendab see, et kindlustus tuleb võtta sihtriigis. Kindlustust võivad pakkuda sihtliikmesriigis asuvad kindlustusseltsid või teistes liikmesriikides asuvad kindlustusseltsid, kes pakuvad sihtliikmesriigis teenuseid, kasutades teenuste osutamise vabadust või asutamisvabadust.

5.   ÕIGUSKAITSEVAHENDID

Riigiasutuse otsusest jätta mootorsõidukile tüübikinnitus andmata või jätta mootorsõiduk registreerimata teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal teavitatakse seda isikut õiguskaitsevahenditest, mis selles liikmesriigis kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest. (41)

Lisaks registreerimist taotlevale isikule võimaldatavatele ametlikele riiklikele õiguskaitsevahenditele võivad kodanikud ja ettevõtted taotleda auto tüübikinnituse või registreerimisega seotud probleemide lahendamist SOLVIT-võrgu kaudu. (42) SOLVIT-süsteemi kasutamine on tasuta.

On samuti võimalik pöörduda otse Euroopa Komisjoni poole ja esitada liikmesriigi vastu kaebus. Komisjon võib — kui ta leiab, et liikmesriik on rikkunud EÜ asutamislepingust tulenevaid kohustusi — algatada liikmesriigi suhtes rikkumismenetluse EÜ asutamislepingu artikli 226 alusel.

---

(1)  Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta. (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/40/EÜ (ELT L 161, 14.6.2006, lk 12).

(2)  Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste ning nimetatud sõidukite jaoks ettenähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnitamise kohta, KOM(2003) 418, muudetud dokumendiga KOM(2004) 738.

(3)  Komisjoni 31. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1400/2002 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalkokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes mootorsõidukisektoris (EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30). Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(4)  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/103/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 344).

(5)  http://europa.eu.int/solvit/site/statistics/index_en.htm

(6)  EÜ õiguse põhimõtted, mida praegu kohaldatakse autoregistreerimismaksude ja liiklusmaksude suhtes, on sätestatud komisjoni teatises Euroopa kodanike õiguste ja kohustuste kohta seoses ühenduse piires üleviidud või korrapäraselt piiriülesteks sõitudeks kasutatavate autode maksustamisega, avaldatud internetis:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/other_taxes/passenger_car/index_en.htm

(7)  Komisjon on vastu võtnud ettepaneku sõiduautodega seotud maksude kohta [KOM(2005) 261, 5.7.2006]. Nimetatud ettepanekuga nähakse ette järkjärguline autoregistreerimismaksude kaotamine viie- kuni kümneaastase üleminekuaja jooksul ja automaksude jäägi tagasimaksesüsteemi kehtestamine juhul, kui ühes liikmesriigis registreeritud auto toimetatakse püsivalt teise liikmesriiki, et see seal registreerida.

(8)  EÜT C 143, 15.5.1996, lk 4.

(9)  Vt direktiivi 70/156/EMÜ artiklit 1.

(10)  St mis tahes mootorsõiduk, mis jääb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/24/EÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/61/EÜ) kohaldamisalasse (artikkel 1) (EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1).

(11)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 2002. aasta otsus kohtuasjas C-451/99: Cura Anlagen GmbH v. Auto Service Leasing GmbH (ASL) (EKL 2002, lk I-03193) (http://curia.europa.eu/fr/content/juris/index.htm).

(12)  Nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiiv 83/182/EMÜ ühest liikmesriigist teise ajutiselt imporditud teatavate transpordivahendite maksuvabastuse kohta ühenduses (EÜT L 105, 23.4.1983, lk 59). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129).

(13)  Nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiiv 83/183/EMÜ üksikisikute isikliku vara liikmesriigist alalise importimise suhtes kohaldatava maksuvabastuse kohta (EÜT L 105, 23.4.1983, lk 64). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/12/EMÜ (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1).

(14)  Euroopa Kohtu 12. juuli 2001. aasta otsus kohtuasjas C-262/99: Paraskevas Louloudakis v. Elliniko Dimosio (EKL 2001, lk I-05547).

(15)  Kohaldatavate direktiivide loendi leiate direktiivi 70/156/EMÜ IV lisa I osast.

(16)  Euroopa Kohtu 29. mai 1997. aasta otsus kohtuasjas C-329/95: VAG Sverige AB haldusmenetlus (EKL 1997, lk I-02675).

(17)  Euroopa Kohtu 22. jaanuari 2002. aasta otsus kohtuasjas C-390/99: Canal Satélite Digital SL v. Adminstración General del Estado ja Distribuidora de Televisión Digital SA (DTS) (EKL 2002, lk I-00607).

(18)  Euroopa Kohtu 10. novembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-432/03: Euroopa Ühenduste Komisjon v. Portugali Vabariik (EKL 2005, lk I-09665).

(19)  Euroopa Kohtu 5. veebruari 2004. aasta otsus kohtuasjas C-24/00: Euroopa Ühenduste Komisjon v. Prantsuse Vabariik (EKL 2004, lk I-01277).

(20)  Euroopa Kohtu 5. veebruari 2004. aasta otsus kohtuasjas C-95/01: Kriminaalmenetlus John Greenhami ja Léonard Abeli suhtes (EKL 2004, lk I-01333).

(21)  Euroopa Kohtu 16. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-455/01: Euroopa Ühenduste Komisjon v. Itaalia Vabariik (EKL 2003, lk I-12023).

(22)  Euroopa Kohtu 12. juuni 1986. aasta otsus kohtuasjas C-50/85: Bernhard Schloh v. Auto contrôle technique SPRL, punktid 14–16 (EKL 1986, lk I-01855); kohtuasi C-451/99, punktid 62–64.

(23)  EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(24)  Kohtuasi C-451/99.

(25)  Vastavalt direktiivi 1999/37/EÜ I ja II lisas sätestatule.

(26)  Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõige 1.

(27)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud otsusega 2007/133/EÜ (ELT L 57, 24.2.2007, lk 12).

(28)  Direktiivi 1999/37/EÜ artikkel 4.

(29)  Direktiivi 1999/37/EÜ preambuli põhjenduse 7 kohaselt kasutavad liikmesriigid registreerimistunnistusi, mis on ühe- või kaheosalised, ja “praegu on kohane mõlema süsteemi samaaegse kasutamise võimaldamine”. Seepärast sätestatakse direktiivi artikli 3 lõikes 1, et tunnistus on kas üheosaline vastavalt I lisale või kaheosaline vastavalt I ja II lisale. Viide II lisale kehtib üksnes liikmesriikide suhtes, kes kasutavad kahe eraldi osaga registreerimistunnistust (I ja II osa).

(30)  Direktiivi 1999/37/EÜ artikli 5 lõige 2.

(31)  Nõukogu 24. aprilli 1972. aasta direktiiv 72/166/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 103, 2.5.1972, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/14/EÜ (ELT L 149, 11.6.2005, lk 14).

(32)  Iga sõidukijuht võib rohelise kaardi saada kindlustusandjalt, kes andis talle välja kohustusliku liikluskindlustuse poliisi. Rohelise kaardi süsteem seati sisse 1953. aastal ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all ning seda haldab büroode nõukogu. Roheline kaart tõendab, et sõidukijuhil on vähemalt külastatavate riikide õigusaktidega ette nähtud minimaalne kohustuslik kindlustuskaitse (vt täpsemalt: http://www.cobx.org/public/NXhomeEng-Public.htm).

(33)  Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide liikluskindlustuse riiklike büroode vaheline leping, alla kirjutatud 30. mail 2002, sisaldub komisjoni 28. juuli 2003. aasta otsuse 2003/564/EÜ lisas (nõukogu direktiivi 72/166/EMÜ rakenda, ise kohta mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse kontrolli osas) (ELT L 192, 31.7.2003, lk 23).

(34)  ÜRO Euroopa Majanduskomisjon, 8. november 1968, muudetud kujul.

(35)  Euroopa Kohtu 23. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-115/02: Administration des douanes et droits indirects v. Rioglass SA ja Transremar SL (EKL 2003, lk I-12705, punkt 18).

(36)  Vt Euroopa Kohtu 2. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-12/02: Kriminaalmenetlus Marco Grilli suhtes (EKL 2003, lk I-11585).

(37)  Direktiivi 72/166/EMÜ artikli 4 punkt b.

(38)  Artikli 1 lõike 3 punkt b. Kuulub liikmesriikides rakendamisele hiljemalt 11. juuniks 2007.

(39)  Direktiivi 1999/37/EÜ kohaldatakse ka ajutiste registreerimistunnistuste suhtes, mida liikmesriigid peavad tunnustama nimetatud direktiivi artikli 1, artikli 2 lõike b ja artikli 4 kohaselt.

(40)  Direktiiviga 2005/14/EÜ on kolmandasse nõukogu direktiivi 90/232/EMÜ (EÜT L 129, 19.5.1990, lk 33) lisatud uus artikkel 4a seoses mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustusega.

(41)  Direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 12.

(42)  http://europa.eu.int/solvit/

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 24.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/25

---

Euro vahetuskurss (1)

23. märts 2007

(2007/C 68/05)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3327 |
| JPY | Jaapani jeen | 156,65 |
| DKK | Taani kroon | 7,4505 |
| GBP | Inglise nael | 0,67780 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3135 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6164 |
| ISK | Islandi kroon | 88,46 |
| NOK | Norra kroon | 8,1150 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5805 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,973 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 246,70 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7096 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8760 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3630 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,582 |
| TRY | Türgi liir | 1,8479 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6519 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5432 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,4103 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8654 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0217 |
| KRW | Korea won | 1 248,54 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,6281 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2991 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3815 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 140,90 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6065 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,003 |
| RUB | Vene rubla | 34,6730 |
| THB | Tai baht | 42,402 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3327

JPY

Jaapani jeen

156,65

DKK

Taani kroon

7,4505

GBP

Inglise nael

0,67780

SEK

Rootsi kroon

9,3135

CHF

Šveitsi frank

1,6164

ISK

Islandi kroon

88,46

NOK

Norra kroon

8,1150

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5805

CZK

Tšehhi kroon

27,973

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

246,70

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7096

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8760

RON

Rumeenia leu

3,3630

SKK

Slovakkia kroon

33,582

TRY

Türgi liir

1,8479

AUD

Austraalia dollar

1,6519

CAD

Kanada dollar

1,5432

HKD

Hong Kongi dollar

10,4103

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8654

SGD

Singapuri dollar

2,0217

KRW

Korea won

1 248,54

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,6281

CNY

Hiina jüaan

10,2991

HRK

Horvaatia kuna

7,3815

IDR

Indoneesia ruupia

12 140,90

MYR

Malaisia ringit

4,6065

PHP

Filipiini peeso

64,003

RUB

Vene rubla

34,6730

THB

Tai baht

42,402

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 24.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/26

---

Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 — Regionaalabi kaart: Portugal, Küpros

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 68/06)

N 727/2006 — PORTUGAL

Regionaalabi kaart 1.1.2007–31.12.2013

(heaks kiitnud komisjon 7.2.2007)

| NUTS II | NUTS III | Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ülemmäär (1)

  (kohaldatakse suurettevõtete suhtes) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Piirkonnad, millel on õigus saada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud abi terve ajavahemiku 2007-2013 jooksul |
| | | 1.1.2007-31.12.2010 | 1.1.2011-31.12.2013 |
| Norte | Alto Trás-os-Montes | 30 | 30 |
| Ave | 30 | 30 |
| Cávado | 30 | 30 |
| Douro | 30 | 30 |
| Entre Douro e Vouga | 30 | 30 |
| Grande Porto | 30 | 30 |
| Minho Lima | 30 | 30 |
| Tâmega | 30 | 30 |
| Centro | Baixo Mondego | 30 | 30 |
| Baixo Vouga | 30 | 30 |
| Beira Interior Norte | 40 | 30 |
| Beira Interior Sul | 40 | 30 |
| Cova da Beira | 40 | 30 |
| Dão Lafões | 36,5 | 30 |
| Pinhal Interior Norte | 40 | 30 |
| Pinhal Interior Sul | 40 | 30 |
| Pinhal Litoral | 30 | 30 |
| Serra da Estrela | 40 | 30 |
| Médio Tejo | 30 | 30 |
| Oeste | 30 | 30 |
| Alentejo | Lezíria do Tejo | 30 | 30 |
| Alto Alentejo | 40 | 30 |
| Alentejo Central | 40 | 30 |
| Alentejo Litoral | 40 | 30 |
| Baixo Alentejo | 40 | 30 |
| RA Madeira | RA Madeira | 52 | 40 |
| RA Açores | RA Açores | 52 | 50 |
| 2.   Piirkonnad, millel on kuni 31.12.2010 õigus saada abi vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a (2) |
| Algarve | Algarve | 30 | 20 |
| 3.   Piirkonnad, millel on õigus saada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud abi terve ajavahemiku 2007-2013 jooksul |
| Grande Lisboa | Vila Franca de Xira (Alhandra, Alverca do Ribatejo, Castanheira do Ribatejo, Vila Franca de Xira) | 15 | 15 |
| P. de Setúbal | Setúbal | 15 | 15 |
| Palmela | 15 | 15 |
| Montijo | 15 | 15 |
| Alcochete | 15 | 15 |
| 4.   Piirkonnad, millel on õigus saada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud abi ajavahemikus 1.1.2007-31.12.2008 abi ülemmääraga 10 % |
| Grande Lisboa | Vila Franca de Xira (Cachoeiras, Calhandriz, Póvoa de Santa Iria, São João dos Montes, Vialonga, Sobralinho, Forte da Casa) | 10 |
| Mafra | 10 |
| Loures | 10 |
| Sintra | 10 |
| Amadora | 10 |
| Cascais | 10 |
| Odivelas | 10 |
| Oeiras | 10 |
| P. de Setúbal | Seixal | 10 |
| Almada | 10 |
| Barreiro | 10 |
| Moita | 10 |
| Sesimbra | 10 |

NUTS II

NUTS III

Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ülemmäär (1)

(kohaldatakse suurettevõtete suhtes)

Piirkonnad, millel on õigus saada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud abi terve ajavahemiku 2007-2013 jooksul

1.1.2007-31.12.2010

1.1.2011-31.12.2013

Norte

Alto Trás-os-Montes

30

30

Ave

30

30

Cávado

30

30

Douro

30

30

Entre Douro e Vouga

30

30

Grande Porto

30

30

Minho Lima

30

30

Tâmega

30

30

Centro

Baixo Mondego

30

30

Baixo Vouga

30

30

Beira Interior Norte

40

30

Beira Interior Sul

40

30

Cova da Beira

40

30

Dão Lafões

36,5

30

Pinhal Interior Norte

40

30

Pinhal Interior Sul

40

30

Pinhal Litoral

30

30

Serra da Estrela

40

30

Médio Tejo

30

30

Oeste

30

30

Alentejo

Lezíria do Tejo

30

30

Alto Alentejo

40

30

Alentejo Central

40

30

Alentejo Litoral

40

30

Baixo Alentejo

40

30

RA Madeira

RA Madeira

52

40

RA Açores

RA Açores

52

50

Piirkonnad, millel on kuni 31.12.2010 õigus saada abi vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a (2)

Algarve

Algarve

30

20

Piirkonnad, millel on õigus saada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud abi terve ajavahemiku 2007-2013 jooksul

Grande Lisboa

Vila Franca de Xira (Alhandra, Alverca do Ribatejo, Castanheira do Ribatejo, Vila Franca de Xira)

15

15

P. de Setúbal

Setúbal

15

15

Palmela

15

15

Montijo

15

15

Alcochete

15

15

Piirkonnad, millel on õigus saada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud abi ajavahemikus 1.1.2007-31.12.2008 abi ülemmääraga 10 %

Grande Lisboa

Vila Franca de Xira (Cachoeiras, Calhandriz, Póvoa de Santa Iria, São João dos Montes, Vialonga, Sobralinho, Forte da Casa)

10

Mafra

10

Loures

10

Sintra

10

Amadora

10

Cascais

10

Odivelas

10

Oeiras

10

P. de Setúbal

Seixal

10

Almada

10

Barreiro

10

Moita

10

Sesimbra

10

N 814/2006 — KÜPROS

Regionaalabi kaart 1.1.2007–31.12.2013

(heaks kiitnud komisjon 24.1.2007 )

| KÜPROS | Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ülemmäär (3)

  (kohaldatakse suurettevõtete suhtes) |
| --- | --- |
| 1.   Omavalitsusüksused, millel on õigus saada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud abi kogu ajavahemikus 2007-2013 abi ülemmääraga 15 % |
| 1012 Δήμος Στροβόλου, 1023 Δήμος Λατσιών (Λακκιά), 1024 Γέρι, 1100 Σιά, 1101 Μαθιάτης, 1102 Αλάμπρα, 1103 Αγία Βαρβάρα, 1104 Κοτσιάτης, 1105 Νήσου, 1106 Πέρα Χωριό, 1107 Δήμος Ιδαλίου, 1108 Λύμπια, 1109 Λυθροδόντας & Μονή Προφήτη Ηλία, 1120 Ποταμιά, 1121 'Αγιος Σωζόμενος, 1200 Καμπί, 1201 Φαρμακάς, 1202 Απλίκι, 1203 Λαζανιάς (Περιλ. Μονή Μαχαιρά), 1204 Γούρρη, 1205 Φικάρδου (Περιλ. Οικ. Πύργου), 1206 'Αγιος Επιφάνιος (Ορεινής), 1207 Καλό Χωριό (Ορεινής), 1208 Μαλούντα, 1209 Κλήρου, 1210 Αρεδιού, 1211 'Αγιος Ιωάννης (Μαλούντας), 1212 Αγροκηπιά, 1213 Μιτσερό (Περ. Μονή Αγ. Παντελ.), 1220 Καπέδες, 1221 Καταλιόντας, 1222 Αναλιόντας (Περ. Μονή Αρχ.Μιχ.), 1223 Καμπιά, 1224 Μαργί, 1225 Τσέρι, 1226 Πολιτικό -Μονή Αγ.Ηρακλ.&Φιλάνι, 1227 Πέρα, 1228 Επισκοπειό, 1229 Ψιμολόφου, 1230 Εργάτες, 1240 'Αγιοι Τριμιθιάς, 1241 Παλαιομέτοχο, 1243 Κοκκινοτριμιθιά, 1244 Μάμμαρη, 1300 Παλαιχώρι Μόρφου, 1301 Ασκάς, 1302 'Αλωνα, 1303 Φτερικούδι, 1304 Πολύστυπος, 1305 Λαγουδερά, 1306 Σαράντι, 1307 Λιβάδια, 1308 Αληθινού, 1309 Πλατανιστάσα, 1310 Παλαιχώρι Ορεινής, 1320 Ξυλιάτος, 1321 'Αγιος Γεώργιος Καυκάλλου, 1322 Νικητάρι (Περιλ. Ασίνου), 1323 Βυζακιά, 1324 Αγία Μαρίνα (Ξυλιάτου), 1325 Άγιοι Ηλιόφωτοι, 1326 Κάτω Μονή, 1327 Ορούντα, 1328 Πάνω Κουτραφάς, 1329 Κάτω Κουτραφάς (Περιλ. Μάνδρες), 1330 Ποτάμι, 1361 Περιστερώνα, 1362 Αστρομερίτης, 1368 Μένικο, 1400 Σπήλια, 1402 Αγία Ειρήνη, 1403 Καννάβια (Περιλ. Καπουρά), 1404 Κακοπετριά -Πλατάνια,Αγ.Νικ.Στ., 1405 'Αγιος Θεόδωρος (Σολέας), 1406 Γαλάτα, 1407 Σινάορος, 1408 Καλιάνα, 1409 Τεμβριά, 1410 Κοράκου (Περιλ. Αργολάδου), 1411 Ευρύχου, 1412 Φλάσου, 1414 Άγιος Επιφάνιος (Σολέας), 1415 Ληνού, 1416 Κατύδατα, 1417 Σκουριώτισσα (Φουκάσα), 1420 Πεδουλάς, 1421 Μυλικούρι, 1422 Μουτουλλάς, 1423 Οίκος, 1424 Καλοπαναγιώτης-Ορκόντας,Ι.Λαμπ., 1425 Γερακιές, 1426 Τσακίστρα (Περιλ. Μονή Κύκκου), 1427 Κάμπος, 1430 Άγιος Νικόλαος (Λέυκας), 1456 Πάνω Πύργος, 1457 Κάτω Πύργος, 1458 Σελλάδι του Άππη, 1459 Αλεύγα, 1460 Πηγένια (Περιλ. Χαλέρι), 1461 Παχύαμμος, 1465 Φροδίσια (Βροδίσια), 1462 'Αγιος Θεόδωρος (Τιλλιρίας), 3100 Δήμος Αγίας Νάπας -& Αγία Θέκλα, 3101 Δήμος Παραλιμνίου, 3102 Δήμος Δερύνειας-Στροβίλ.&Α.Νικ., 3103 Σωτήρα, 3104 Λιοπέτρι, 3105 Φρέναρος, 3110 Αυγόρου (& Μονή 'Αγιος Κενδέας), 4010 Δήμος Αραδίππου, 4011 Λιβάδια, 4012 Δρομολαξιά, 4013 Μενεού, 4100 Κελλιά, 4102 Bορόκληνη(Ορόκληνη), 4103 Αβδελλερό, 4110 Κίτι, 4111 Περιβόλια, 4112 Τερσεφάνου, 4113 Σοφτάδες, 4120 Μαζωτός, 4121 Αλαμινός, 4122 Αναφωτίδα, 4123 Απλάνταn, 4124 Κιβισίλι, 4125 Αλεθρικό, 4126 Κλαυδιά, 4127 Αγγλισίδες, 4128 Μενόγεια, 4202 Δήμος Αθιένου, 4210 Καλό Χωριό, 4211 Αγία 'Αννα, 4212 Μοσφιλωτή, 4213 Ψευδάς, 4214 Πυργά-Μονή Σταυροβ.&Αγ.Βαρβάρας, 4215 Κόρνος(Περιλ.Μονή Αγίας Θέκλας), 4216 Δελίκηπος, 4217 Κόχη, 4300 Ζύγι, 4301 Μαρί (Περιλ. Βασιλικό), 4302 Καλαβασός, 4303 Τόχνη, 4304 Χοιροκoιτία, 4305 Ψεματισμένος, 4306 Μαρώνι, 4307 'Αγιος Θεόδωρος, 4308 Σκαρίνου, 4309 Κοφίνου, 4310 Κάτω Λεύκαρα, 4311 Δήμος Πάνω Λευκάρων, 4312 Κάτω Δρυς, 4313 Βάβλα (Περιλ. Νονή Αγίου Μηνά), 4314 Λάγεια, 4315 Ορά (Περιλ. Δράπια και Παρσάτα), 4316 Μελίνη, 4317 Οδού, 4318 'Αγιοι Βαβατσινιάς, 4319 Βαβατσινιά, 5011 Δήμος Μέσα Γειτονιάς, 5012 Δήμος Αγίου Αθανασίου, 5020 Πάνω Πολεμίδια, 5021 'Υψωνας, 5022 Δήμος Κάτω Πολεμιδιών, 5100 Παλόδεια, 5101 Παραμύθα-& Μονή Παναγίας Ευαγγ., 5102 Σπιτάλι, 5103 Φασούλα, 5104 Μαθικολώνη, 5105 Γεράσα, 5106 Αψιού, 5107 Απεσιά, 5108 Κορφή, 5109 Λιμνάτης, 5110 Καπηλειό, 5120 Μουτταγιάκα, 5121 Αρμενοχώρι, 5122 Φοινικάρια, 5123 Ακρούντα, 5124 'Αγιος Τύχων, 5125 Παρεκκλησιά, 5126 Πεντάκωμο, 5127 Μοναγρούλλι, 5128 Μονή, 5129 Πύργος, 5130 Ασγάτα (Περ.Μεταλλεία Πλατείες), 5131 Βάσα (Κελλακίου), 5132 Σανίδα, 5133 Πραστιό (Κελλακίου), 5134 Κλωνάρι, 5135 Βίκλα, 5136 Κελλάκι -& Μονή Ζωοδόχου Πηγής, 5137 Ακαπνού, 5138 Επταγώνεια, 5140 Διερώνα, 5141 Αρακαπάς, 5142 'Αγιος Παύλος, 5143 'Αγιος Κωνσταντίνος, 5144 Συκόπετρα, 5145 Λουβαράς, 5146 Καλό Χωριό (Περιλ. 'Αθρακος), 5147 Ζωοπηγή, 5223 Πλατανίστεια, 5224 'Αγιος Θωμάς, 5225 Αλέκτορα, 5226 Ανώγυρα, 5227 Πισσούρι, 5302 'Αλασσα, 5305 'Αγιος Αμβρόσιος, 5306 'Αγιος Θεράπων, 5307 Λόφου, 5308 Πάχνα, 5310 'Αγιος Γεώργιος, 5311 Δωρός, 5312 Λάνεια, 5313 Σιλίκου, 5314 Μονάγρι-& Μονή Παναγίας Αμασγού, 5315 Τριμήκληνη, 5316 'Αγιος Μάμας, 5317 Κουκά, 5318 Μονιάτης-Μέσα Ποτ.,Σαϊττάς,Φυλ., 5320 Δωρά, 5321 Γεροβάσα, 5322 'Αρσος, 5323 Κισσούσα, 5324 Μαλιά, 5325 Βάσα (Κοιλανίου), 5326 Βουνί, 5327 Πέρα Πεδί, 5328 Μανδριά, 5329 Ποταμιού, 5330 'Ομοδος, 5331 Κοιλάνι, 5340 'Αγιος Δημήτριος, 5341 Παλαιόμυλος, 5342 Πρόδρομος (Περιλ. Τρικουκκιά), 5343 Καμινάρια, 5344 Τρεις Ελιές, 5345 Λεμίθου, 5350 Κάτω Πλάτρες (Toρναρίδες), 5351 Πάνω Πλάτρες (Περιλ. Τροόδος), 5352 Φοινί (Περ. Μονή Τροοδίτισσας), 5353 Πάνω Αμίαντος, 5354 Κάτω Αμίαντος, 5360 'Αγιος Θεόδωρος, 5361 'Αγιος Ιωάννης, 5362 Κάτω Μύλος, 5363 Ποταμίτισσα, 5364 Δύμες, 5365 Πελένδρι (Περιλ. Κάρδαμα), 5366 Αγρός, 5367 Αγρίδια, 5368 Χανδριά, 5369 Κυπερούντα, 6010 Δήμος Γεροσκήπου, 6011 Κονιά, 6012 Αγία Μαρινούδα, 6013 Κολώνη (Περιλ. Μονή Ανατολικό), 6014 Αχέλεια, 6022 'Εμπα, 6023 Τρεμιθούσα, 6024 Μέσα Χωριό, 6025 Μεσόγη, 6026 Τάλα (Περ. Μονή Αγίου Νεοφύτου), 6100 Κούκλια, 6101 Μανδριά, 6102 Νικόκλεια, 6103 Σουσκιού, 6104 Τίμη, 6106 'Αγία Βαρβάρα, 6107 Αναρίτα, 6108 Φοίνικας, 6110 Μαραθούντα, 6111 'Αρμου, 6112 Επισκοπή, 6113 Νατά, 6114 Χολέτρια, 6115 Αξύλου, 6116 Ελεδιό, 6120 Τσάδα, 6121 Κοίλη, 6122 Στρουμπί, 6123, Πολέμι, 6124 Καλλέπεια (Περιλ. Μορόνερο), 6125 Λετύμβου, 6126 Πιταργού, 6127 Κούρδακα, 6128 Λεμώνα, 6129 Χούλου, 6130 Ακουρσός, 6132 Κάθικας, 6200 Πάνω Aρχιμανδρίτα-& Κάτω Αρχιμ., 6201 Φασούλα, 6202 Μούσερε, 6203 Μάρωνας, 6204 Μαμώνια, 6205 'Αγιος Γεώργιος, 6206 Σταυροκόννου, 6207 Πραστιό, 6208 Τραχυπέδουλα, 6210 Κελοκέδαρα, 6211 Σαλαμιού, 6212 Κιδάσι, 6213 Κέδαρες, 6214 Μέσανα, 6215 Πραιτώρι, 6216 Φιλούσα (Κελοκεδάρων), 6217 Αρμίνου, 6218 'Αγιος Νικόλαος (Περ. Πέραβασα), 6219 'Αγιος Ιωάννης (Περ. Μαλούντα), 6220 Αμαργέτη, 6221 Αγία Μαρίνα (Κελοκεδάρων), 6222 Πενταλιά, 6223 Φάλεια, 6224 Γαλαταριά, 6225 Κοιλίνεια, 6226 Βρέτσια, 6227 Στατός-'Αγιος Φώτιος-&Αμπελίτης, 6228 Λαπηθιού, 6229 Μαμουντάλη, 6230 Πάνω Παναγιά-&Μονή Χρυσορ.&Αγιά, 6231 Ασπρογιά, 6300 Ψάθι, 6301 'Αγιος Δημητριανός, 6302 Κανναβιού (Περιλ. Μελαμιού), 6303 Θρίνια (Δρίνια), 6304 Μηλιά, 6305 Κρίτου Μαρόττου, 6306 Φύτη, 6307 Λάσα, 6308 Δρύμου, 6310 Σίμου, 6311 Αναδιού, 6312 Σάραμα, 6313 Ευρέτου, 6314 Τριμιθούσα, 6315 Φιλούσα (Χρυσοχούς), 6316 Κιός, 6317 Ζαχαριά, 6318 Μελαδειά, Λυσός -Αγ. Μερκούρ & Σταυρός της Ψώκας, 6319 Μελάνδρα, 6320 Λυσός-&Αγ.Μερκούρ.&Σταυρός Ψώκ., 6321 Περιστερώνα, 6330 Θελέτρα, 6331 Γιόλου, 6332 Πάνω Ακουρδάλεια, 6333 Μηλιού -& Μονή Αγίων Αναργύρων, 6334 Κάτω Ακουρδάλεια, 6335 Τέρα, 6336 Κρίτου Τέρα, 6337 Σκούλλη, 6338 Χόλη, 6339 Λουκρουνού, 6340 Καραμουλλήδες, 6341 Χρυσοχού, 6343 Δήμος Πόλεως Χρυσοχούς, 6344 Νέο Χωριό (Περ.Λουτρά Αφροδίτης), 6345 Γουδί, 6350 Κάτω Αρόδες, 6351 Πάνω Αρόδες, 6352 'Ινεια, 6353 Δρούσεια (Περιλ. Πιττόκοπος), 6354 Φασλί, 6355 Ανδρολίκου, 6360 Πελαθούσα -& Μύρμιγκωφ & Λίμνη, 6361 Κυνούσα, 6362 Μακούντα, 6363 Αργάκα, 6364 Γιαλιά, 6365 Αγία Μαρίνα (Χρυσοχούς), 6366 Νέα Δήμματα, 6367 Πομός (Περιλ. Παλιάμπελα), 6368 Στενή, 6369 Άγιος Ισίδωρος, 6370 Λιβάδι. |
| 2.   Omavalitsusüksused, millel on õigus saada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud üleminekuabi ajavahemikus 1.1.2007-31.12.2008 abi ülemmääraga 10 % |
| 1000 Δήμος Λευκωσίας, 1010 Δήμος Αγίου Δομετίου, 1011 Δήμος 'Εγκωμης, 1013 Δήμος Αγλαντζιάς (Αγλαγγιά), 4101 Τρούλλοι, 4104 Πύλα, 5013 Δήμος Γερμασόγειας, 6020 Χλώρακας, 6021 Λέμπα, 6027 Κισσόνεργα, 6133 Δήμος Πέγειας & Αγ. Γεωργίου Πέγειας. |

KÜPROS

Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ülemmäär (3)

(kohaldatakse suurettevõtete suhtes)

Omavalitsusüksused, millel on õigus saada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud abi kogu ajavahemikus 2007-2013 abi ülemmääraga 15 %

1012 Δήμος Στροβόλου, 1023 Δήμος Λατσιών (Λακκιά), 1024 Γέρι, 1100 Σιά, 1101 Μαθιάτης, 1102 Αλάμπρα, 1103 Αγία Βαρβάρα, 1104 Κοτσιάτης, 1105 Νήσου, 1106 Πέρα Χωριό, 1107 Δήμος Ιδαλίου, 1108 Λύμπια, 1109 Λυθροδόντας & Μονή Προφήτη Ηλία, 1120 Ποταμιά, 1121 'Αγιος Σωζόμενος, 1200 Καμπί, 1201 Φαρμακάς, 1202 Απλίκι, 1203 Λαζανιάς (Περιλ. Μονή Μαχαιρά), 1204 Γούρρη, 1205 Φικάρδου (Περιλ. Οικ. Πύργου), 1206 'Αγιος Επιφάνιος (Ορεινής), 1207 Καλό Χωριό (Ορεινής), 1208 Μαλούντα, 1209 Κλήρου, 1210 Αρεδιού, 1211 'Αγιος Ιωάννης (Μαλούντας), 1212 Αγροκηπιά, 1213 Μιτσερό (Περ. Μονή Αγ. Παντελ.), 1220 Καπέδες, 1221 Καταλιόντας, 1222 Αναλιόντας (Περ. Μονή Αρχ.Μιχ.), 1223 Καμπιά, 1224 Μαργί, 1225 Τσέρι, 1226 Πολιτικό -Μονή Αγ.Ηρακλ.&Φιλάνι, 1227 Πέρα, 1228 Επισκοπειό, 1229 Ψιμολόφου, 1230 Εργάτες, 1240 'Αγιοι Τριμιθιάς, 1241 Παλαιομέτοχο, 1243 Κοκκινοτριμιθιά, 1244 Μάμμαρη, 1300 Παλαιχώρι Μόρφου, 1301 Ασκάς, 1302 'Αλωνα, 1303 Φτερικούδι, 1304 Πολύστυπος, 1305 Λαγουδερά, 1306 Σαράντι, 1307 Λιβάδια, 1308 Αληθινού, 1309 Πλατανιστάσα, 1310 Παλαιχώρι Ορεινής, 1320 Ξυλιάτος, 1321 'Αγιος Γεώργιος Καυκάλλου, 1322 Νικητάρι (Περιλ. Ασίνου), 1323 Βυζακιά, 1324 Αγία Μαρίνα (Ξυλιάτου), 1325 Άγιοι Ηλιόφωτοι, 1326 Κάτω Μονή, 1327 Ορούντα, 1328 Πάνω Κουτραφάς, 1329 Κάτω Κουτραφάς (Περιλ. Μάνδρες), 1330 Ποτάμι, 1361 Περιστερώνα, 1362 Αστρομερίτης, 1368 Μένικο, 1400 Σπήλια, 1402 Αγία Ειρήνη, 1403 Καννάβια (Περιλ. Καπουρά), 1404 Κακοπετριά -Πλατάνια,Αγ.Νικ.Στ., 1405 'Αγιος Θεόδωρος (Σολέας), 1406 Γαλάτα, 1407 Σινάορος, 1408 Καλιάνα, 1409 Τεμβριά, 1410 Κοράκου (Περιλ. Αργολάδου), 1411 Ευρύχου, 1412 Φλάσου, 1414 Άγιος Επιφάνιος (Σολέας), 1415 Ληνού, 1416 Κατύδατα, 1417 Σκουριώτισσα (Φουκάσα), 1420 Πεδουλάς, 1421 Μυλικούρι, 1422 Μουτουλλάς, 1423 Οίκος, 1424 Καλοπαναγιώτης-Ορκόντας,Ι.Λαμπ., 1425 Γερακιές, 1426 Τσακίστρα (Περιλ. Μονή Κύκκου), 1427 Κάμπος, 1430 Άγιος Νικόλαος (Λέυκας), 1456 Πάνω Πύργος, 1457 Κάτω Πύργος, 1458 Σελλάδι του Άππη, 1459 Αλεύγα, 1460 Πηγένια (Περιλ. Χαλέρι), 1461 Παχύαμμος, 1465 Φροδίσια (Βροδίσια), 1462 'Αγιος Θεόδωρος (Τιλλιρίας), 3100 Δήμος Αγίας Νάπας -& Αγία Θέκλα, 3101 Δήμος Παραλιμνίου, 3102 Δήμος Δερύνειας-Στροβίλ.&Α.Νικ., 3103 Σωτήρα, 3104 Λιοπέτρι, 3105 Φρέναρος, 3110 Αυγόρου (& Μονή 'Αγιος Κενδέας), 4010 Δήμος Αραδίππου, 4011 Λιβάδια, 4012 Δρομολαξιά, 4013 Μενεού, 4100 Κελλιά, 4102 Bορόκληνη(Ορόκληνη), 4103 Αβδελλερό, 4110 Κίτι, 4111 Περιβόλια, 4112 Τερσεφάνου, 4113 Σοφτάδες, 4120 Μαζωτός, 4121 Αλαμινός, 4122 Αναφωτίδα, 4123 Απλάνταn, 4124 Κιβισίλι, 4125 Αλεθρικό, 4126 Κλαυδιά, 4127 Αγγλισίδες, 4128 Μενόγεια, 4202 Δήμος Αθιένου, 4210 Καλό Χωριό, 4211 Αγία 'Αννα, 4212 Μοσφιλωτή, 4213 Ψευδάς, 4214 Πυργά-Μονή Σταυροβ.&Αγ.Βαρβάρας, 4215 Κόρνος(Περιλ.Μονή Αγίας Θέκλας), 4216 Δελίκηπος, 4217 Κόχη, 4300 Ζύγι, 4301 Μαρί (Περιλ. Βασιλικό), 4302 Καλαβασός, 4303 Τόχνη, 4304 Χοιροκoιτία, 4305 Ψεματισμένος, 4306 Μαρώνι, 4307 'Αγιος Θεόδωρος, 4308 Σκαρίνου, 4309 Κοφίνου, 4310 Κάτω Λεύκαρα, 4311 Δήμος Πάνω Λευκάρων, 4312 Κάτω Δρυς, 4313 Βάβλα (Περιλ. Νονή Αγίου Μηνά), 4314 Λάγεια, 4315 Ορά (Περιλ. Δράπια και Παρσάτα), 4316 Μελίνη, 4317 Οδού, 4318 'Αγιοι Βαβατσινιάς, 4319 Βαβατσινιά, 5011 Δήμος Μέσα Γειτονιάς, 5012 Δήμος Αγίου Αθανασίου, 5020 Πάνω Πολεμίδια, 5021 'Υψωνας, 5022 Δήμος Κάτω Πολεμιδιών, 5100 Παλόδεια, 5101 Παραμύθα-& Μονή Παναγίας Ευαγγ., 5102 Σπιτάλι, 5103 Φασούλα, 5104 Μαθικολώνη, 5105 Γεράσα, 5106 Αψιού, 5107 Απεσιά, 5108 Κορφή, 5109 Λιμνάτης, 5110 Καπηλειό, 5120 Μουτταγιάκα, 5121 Αρμενοχώρι, 5122 Φοινικάρια, 5123 Ακρούντα, 5124 'Αγιος Τύχων, 5125 Παρεκκλησιά, 5126 Πεντάκωμο, 5127 Μοναγρούλλι, 5128 Μονή, 5129 Πύργος, 5130 Ασγάτα (Περ.Μεταλλεία Πλατείες), 5131 Βάσα (Κελλακίου), 5132 Σανίδα, 5133 Πραστιό (Κελλακίου), 5134 Κλωνάρι, 5135 Βίκλα, 5136 Κελλάκι -& Μονή Ζωοδόχου Πηγής, 5137 Ακαπνού, 5138 Επταγώνεια, 5140 Διερώνα, 5141 Αρακαπάς, 5142 'Αγιος Παύλος, 5143 'Αγιος Κωνσταντίνος, 5144 Συκόπετρα, 5145 Λουβαράς, 5146 Καλό Χωριό (Περιλ. 'Αθρακος), 5147 Ζωοπηγή, 5223 Πλατανίστεια, 5224 'Αγιος Θωμάς, 5225 Αλέκτορα, 5226 Ανώγυρα, 5227 Πισσούρι, 5302 'Αλασσα, 5305 'Αγιος Αμβρόσιος, 5306 'Αγιος Θεράπων, 5307 Λόφου, 5308 Πάχνα, 5310 'Αγιος Γεώργιος, 5311 Δωρός, 5312 Λάνεια, 5313 Σιλίκου, 5314 Μονάγρι-& Μονή Παναγίας Αμασγού, 5315 Τριμήκληνη, 5316 'Αγιος Μάμας, 5317 Κουκά, 5318 Μονιάτης-Μέσα Ποτ.,Σαϊττάς,Φυλ., 5320 Δωρά, 5321 Γεροβάσα, 5322 'Αρσος, 5323 Κισσούσα, 5324 Μαλιά, 5325 Βάσα (Κοιλανίου), 5326 Βουνί, 5327 Πέρα Πεδί, 5328 Μανδριά, 5329 Ποταμιού, 5330 'Ομοδος, 5331 Κοιλάνι, 5340 'Αγιος Δημήτριος, 5341 Παλαιόμυλος, 5342 Πρόδρομος (Περιλ. Τρικουκκιά), 5343 Καμινάρια, 5344 Τρεις Ελιές, 5345 Λεμίθου, 5350 Κάτω Πλάτρες (Toρναρίδες), 5351 Πάνω Πλάτρες (Περιλ. Τροόδος), 5352 Φοινί (Περ. Μονή Τροοδίτισσας), 5353 Πάνω Αμίαντος, 5354 Κάτω Αμίαντος, 5360 'Αγιος Θεόδωρος, 5361 'Αγιος Ιωάννης, 5362 Κάτω Μύλος, 5363 Ποταμίτισσα, 5364 Δύμες, 5365 Πελένδρι (Περιλ. Κάρδαμα), 5366 Αγρός, 5367 Αγρίδια, 5368 Χανδριά, 5369 Κυπερούντα, 6010 Δήμος Γεροσκήπου, 6011 Κονιά, 6012 Αγία Μαρινούδα, 6013 Κολώνη (Περιλ. Μονή Ανατολικό), 6014 Αχέλεια, 6022 'Εμπα, 6023 Τρεμιθούσα, 6024 Μέσα Χωριό, 6025 Μεσόγη, 6026 Τάλα (Περ. Μονή Αγίου Νεοφύτου), 6100 Κούκλια, 6101 Μανδριά, 6102 Νικόκλεια, 6103 Σουσκιού, 6104 Τίμη, 6106 'Αγία Βαρβάρα, 6107 Αναρίτα, 6108 Φοίνικας, 6110 Μαραθούντα, 6111 'Αρμου, 6112 Επισκοπή, 6113 Νατά, 6114 Χολέτρια, 6115 Αξύλου, 6116 Ελεδιό, 6120 Τσάδα, 6121 Κοίλη, 6122 Στρουμπί, 6123, Πολέμι, 6124 Καλλέπεια (Περιλ. Μορόνερο), 6125 Λετύμβου, 6126 Πιταργού, 6127 Κούρδακα, 6128 Λεμώνα, 6129 Χούλου, 6130 Ακουρσός, 6132 Κάθικας, 6200 Πάνω Aρχιμανδρίτα-& Κάτω Αρχιμ., 6201 Φασούλα, 6202 Μούσερε, 6203 Μάρωνας, 6204 Μαμώνια, 6205 'Αγιος Γεώργιος, 6206 Σταυροκόννου, 6207 Πραστιό, 6208 Τραχυπέδουλα, 6210 Κελοκέδαρα, 6211 Σαλαμιού, 6212 Κιδάσι, 6213 Κέδαρες, 6214 Μέσανα, 6215 Πραιτώρι, 6216 Φιλούσα (Κελοκεδάρων), 6217 Αρμίνου, 6218 'Αγιος Νικόλαος (Περ. Πέραβασα), 6219 'Αγιος Ιωάννης (Περ. Μαλούντα), 6220 Αμαργέτη, 6221 Αγία Μαρίνα (Κελοκεδάρων), 6222 Πενταλιά, 6223 Φάλεια, 6224 Γαλαταριά, 6225 Κοιλίνεια, 6226 Βρέτσια, 6227 Στατός-'Αγιος Φώτιος-&Αμπελίτης, 6228 Λαπηθιού, 6229 Μαμουντάλη, 6230 Πάνω Παναγιά-&Μονή Χρυσορ.&Αγιά, 6231 Ασπρογιά, 6300 Ψάθι, 6301 'Αγιος Δημητριανός, 6302 Κανναβιού (Περιλ. Μελαμιού), 6303 Θρίνια (Δρίνια), 6304 Μηλιά, 6305 Κρίτου Μαρόττου, 6306 Φύτη, 6307 Λάσα, 6308 Δρύμου, 6310 Σίμου, 6311 Αναδιού, 6312 Σάραμα, 6313 Ευρέτου, 6314 Τριμιθούσα, 6315 Φιλούσα (Χρυσοχούς), 6316 Κιός, 6317 Ζαχαριά, 6318 Μελαδειά, Λυσός -Αγ. Μερκούρ & Σταυρός της Ψώκας, 6319 Μελάνδρα, 6320 Λυσός-&Αγ.Μερκούρ.&Σταυρός Ψώκ., 6321 Περιστερώνα, 6330 Θελέτρα, 6331 Γιόλου, 6332 Πάνω Ακουρδάλεια, 6333 Μηλιού -& Μονή Αγίων Αναργύρων, 6334 Κάτω Ακουρδάλεια, 6335 Τέρα, 6336 Κρίτου Τέρα, 6337 Σκούλλη, 6338 Χόλη, 6339 Λουκρουνού, 6340 Καραμουλλήδες, 6341 Χρυσοχού, 6343 Δήμος Πόλεως Χρυσοχούς, 6344 Νέο Χωριό (Περ.Λουτρά Αφροδίτης), 6345 Γουδί, 6350 Κάτω Αρόδες, 6351 Πάνω Αρόδες, 6352 'Ινεια, 6353 Δρούσεια (Περιλ. Πιττόκοπος), 6354 Φασλί, 6355 Ανδρολίκου, 6360 Πελαθούσα -& Μύρμιγκωφ & Λίμνη, 6361 Κυνούσα, 6362 Μακούντα, 6363 Αργάκα, 6364 Γιαλιά, 6365 Αγία Μαρίνα (Χρυσοχούς), 6366 Νέα Δήμματα, 6367 Πομός (Περιλ. Παλιάμπελα), 6368 Στενή, 6369 Άγιος Ισίδωρος, 6370 Λιβάδι.

Omavalitsusüksused, millel on õigus saada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud üleminekuabi ajavahemikus 1.1.2007-31.12.2008 abi ülemmääraga 10 %

1000 Δήμος Λευκωσίας, 1010 Δήμος Αγίου Δομετίου, 1011 Δήμος 'Εγκωμης, 1013 Δήμος Αγλαντζιάς (Αγλαγγιά), 4101 Τρούλλοι, 4104 Πύλα, 5013 Δήμος Γερμασόγειας, 6020 Χλώρακας, 6021 Λέμπα, 6027 Κισσόνεργα, 6133 Δήμος Πέγειας & Αγ. Γεωργίου Πέγειας.

---

(1)  Kuni 50 miljoni EUR suuruste abikõlblike kuludega investeerimisprojektide korral suurendatakse ülemmäära keskmise suurusega ettevõtete jaoks 10 protsendipunkti ja väikeettevõtete jaoks 20 protsendipunkti võrra (VKEd on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses, mis käsitleb mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36)). Suurte investeerimisprojektide korral, mille abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit EUR, kohandatakse seda ülemmäära vastavalt aastateks 2007-2013 ettenähtud regionaalabi suuniste punktile 67.

(2)  Juhul, kui tulevikus läbiviidava läbivaatuse käigus selgub, et asjaomase piirkonna SKT ühe elaniku kohta on langenud alla 75 % EL25 keskmisest, jäävad üks või mitu neist piirkondadest vastavalt artikli 87 lõike 3 punktile a abikõlblikuks ka edaspidi ja ajavahemikul 1.1.2011-31.12.2013 suurendatakse ülemmäära 30 % võrra.

(3)  Kuni 50 miljoni EUR suuruste abikõlblike kuludega investeerimisprojektide puhul suurendatakse ülemmäära keskmise suurusega ettevõtete jaoks 10 protsendipunkti ja väikeettevõtete jaoks 20 protsendipunkti võrra (VKEd on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses, milles käsitletakse mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemist (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36). Suurte investeerimisprojektide korral, mille abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit EUR, kohandatakse seda ülemmäära vastavalt aastateks 2007-2013 ettenähtud regionaalabi suuniste punktile 67.

---