# Eiropas Savienības L 281/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 281 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 25. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 281

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 25. oktobris

---

| Saturs | | Labojums | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 27/2005 (2004. gada 22. decembris), ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (OV L 12, 14.1.2005) | 1 |

Saturs

Labojums

Lappuse

*

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 27/2005 (2004. gada 22. decembris), ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (OV L 12, 14.1.2005)

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

Labojums

| 25.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 281/1

---

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 27/2005 (2004. gada 22. decembris), ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 12, 2005. gada 14. janvāris
  )

| 1. | lappuse:
  Šīs regulas tekstu latviešu valodā aizstāj ar šādu tekstu: |
| --- | --- |

1.

lappuse:

Šīs regulas tekstu latviešu valodā aizstāj ar šādu tekstu:

PADOMES REGULA (EK) Nr. 27/2005

(2004. gada 22. decembris),

ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (2), un jo īpaši tās 6. un 8. pantu,

ņemot vērā to Padomes Regulu (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (3), un jo īpaši tās 5. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants pieprasa, lai Padome pieņemtu pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem, un ilgspējīgu zivju darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants pieprasa, lai Padome pieņemtu pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem, un ilgspējīgu zivju darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, Padomei ir jāizveido kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) zvejniecībai vai zvejniecību grupai. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm būtu jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šīs regulas 20. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, Padomei ir jāizveido kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) zvejniecībai vai zvejniecību grupai. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm būtu jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šīs regulas 20. pantā.

| (3) | Lai nodrošinātu efektīvu KPN un kvotu pārvaldību, būtu jāizveido īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek zvejas darbi. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu efektīvu KPN un kvotu pārvaldību, būtu jāizveido īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek zvejas darbi.

| (4) | Ir nepieciešams izveidot principus un noteiktas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt savu kuģu pārvaldību. |
| --- | --- |

(4)

Ir nepieciešams izveidot principus un noteiktas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt savu kuģu pārvaldību.

| (5) | Saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu, kas ievieš papildu nosacījumus katra gada KPN un kvotu (4) apsaimniekošanai, ir nepieciešams noteikt krājumus, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu, kas ievieš papildu nosacījumus katra gada KPN un kvotu (4) apsaimniekošanai, ir nepieciešams noteikt krājumus, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi.

| (6) | Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumiem vai protokoliem par zvejniecību attiecībām, Kopiena ir konsultējusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju (5), Farēru salām (6) un Grenlandi (7). |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumiem vai protokoliem par zvejniecību attiecībām, Kopiena ir konsultējusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju (5), Farēru salām (6) un Grenlandi (7).

| (7) | Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 6. pantu zvejniecības nolīgumus, kurus Latvija un Lietuva noslēgusi ar trešām valstīm, pārzinās Kopiena. Saskaņā ar šiem nolīgumiem Kopiena ir konsultējusies ar Krievijas Federāciju. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 6. pantu zvejniecības nolīgumus, kurus Latvija un Lietuva noslēgusi ar trešām valstīm, pārzinās Kopiena. Saskaņā ar šiem nolīgumiem Kopiena ir konsultējusies ar Krievijas Federāciju.

| (8) | Kopiena ir Līgumslēdzēja puse vairākām reģionālajām zvejniecības organizācijām. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas ierobežojumus un citus saglabāšanas noteikumus konkrētām sugām. Tādēļ šie ieteikumi Kopienai būtu jāīsteno. |
| --- | --- |

(8)

Kopiena ir Līgumslēdzēja puse vairākām reģionālajām zvejniecības organizācijām. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas ierobežojumus un citus saglabāšanas noteikumus konkrētām sugām. Tādēļ šie ieteikumi Kopienai būtu jāīsteno.

| (9) | Gadskārtējā sanāksmē 2004. gada jūnijā Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) pieņēma nozvejas ierobežojumus dzeltenspuru tunzivij, lielacu tunzivij un svītrainajai tunzivij, un tehniskos pasākumus attiecībā uz piezveju procedūru. Lai gan Kopiena nav IATTC biedrs, ir svarīgi īstenot šos pasākumus, lai nodrošinātu resursu ilgspējīgu apsaimniekošanu saskaņā ar šīs organizācijas jurisdikciju. |
| --- | --- |

(9)

Gadskārtējā sanāksmē 2004. gada jūnijā Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) pieņēma nozvejas ierobežojumus dzeltenspuru tunzivij, lielacu tunzivij un svītrainajai tunzivij, un tehniskos pasākumus attiecībā uz piezveju procedūru. Lai gan Kopiena nav IATTC biedrs, ir svarīgi īstenot šos pasākumus, lai nodrošinātu resursu ilgspējīgu apsaimniekošanu saskaņā ar šīs organizācijas jurisdikciju.

| (10) | Gadskārtējā sanāksmē 2004. gadā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) pieņēma tabulas, kas norāda ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Šajā kontekstā ICCAT pieņēma lēmumu, novērojot, ka 2003. gadā Eiropas Kopiena ir nepietiekami izmantojusi savu kvotu vairākiem krājumiem. |
| --- | --- |

(10)

Gadskārtējā sanāksmē 2004. gadā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) pieņēma tabulas, kas norāda ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Šajā kontekstā ICCAT pieņēma lēmumu, novērojot, ka 2003. gadā Eiropas Kopiena ir nepietiekami izmantojusi savu kvotu vairākiem krājumiem.

| (11) | Lai respektētu korekcijas Kopienas kvotām, kuras noteikusi ICCAT, ir svarīgi veikt zvejas iespēju sadali, kas rodas no nepietiekamas izmantošanas, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo ieguldījumu to nepietiekamajā izmantošanā, nepārveidojot sadales atslēgu, kas noteikts šajā regulā attiecībā uz ikgadējo KPN piešķiršanu. |
| --- | --- |

(11)

Lai respektētu korekcijas Kopienas kvotām, kuras noteikusi ICCAT, ir svarīgi veikt zvejas iespēju sadali, kas rodas no nepietiekamas izmantošanas, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo ieguldījumu to nepietiekamajā izmantošanā, nepārveidojot sadales atslēgu, kas noteikts šajā regulā attiecībā uz ikgadējo KPN piešķiršanu.

| (12) | Gadskārtējā sanāksmē ICCAT pieņēma vairākus tehniskus pasākumus tālu migrējošu sugu noteiktiem krājumiem Atlantijas okeānā un Vidusjūrā, cita starpā nosakot zilās tunzivs jaunu minimālo izmēru, zvejas ierobežojumus konkrētās teritorijās un laikposmus lielacu tunzivs aizsardzībai, pasākumus attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas pasākumiem Vidusjūrā un paraugu ņemšanas programmas izveidi, lai noteiktu iesprostoto ziemeļu tunzivju izmēru. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, ir nepieciešams šos pasākumus īstenot 2005. gadā līdz tam, kad būs pieņemta Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai (8). |
| --- | --- |

(12)

Gadskārtējā sanāksmē ICCAT pieņēma vairākus tehniskus pasākumus tālu migrējošu sugu noteiktiem krājumiem Atlantijas okeānā un Vidusjūrā, cita starpā nosakot zilās tunzivs jaunu minimālo izmēru, zvejas ierobežojumus konkrētās teritorijās un laikposmus lielacu tunzivs aizsardzībai, pasākumus attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas pasākumiem Vidusjūrā un paraugu ņemšanas programmas izveidi, lai noteiktu iesprostoto ziemeļu tunzivju izmēru. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, ir nepieciešams šos pasākumus īstenot 2005. gadā līdz tam, kad būs pieņemta Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai (8).

| (13) | Gadskārtējā sanāksmē Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) pieņēma ieteikumu ierobežot zveju konkrētās teritorijās, lai aizsargātu jūtīgus dziļūdens biotopus. Šis ieteikums būtu jāīsteno Kopienai. |
| --- | --- |

(13)

Gadskārtējā sanāksmē Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) pieņēma ieteikumu ierobežot zveju konkrētās teritorijās, lai aizsargātu jūtīgus dziļūdens biotopus. Šis ieteikums būtu jāīsteno Kopienai.

| (14) | Kā pagaidu pasākumu siļķes nozveju jauktajās zvejniecībās, kā minēts Regulas (EK) Nr. 973/2001 2. pantā, būtu jāaprēķina attiecībā pret piederīgo siļķes kvotu. |
| --- | --- |

(14)

Kā pagaidu pasākumu siļķes nozveju jauktajās zvejniecībās, kā minēts Regulas (EK) Nr. 973/2001 2. pantā, būtu jāaprēķina attiecībā pret piederīgo siļķes kvotu.

| (15) | Kā pagaidu pasākumu būtu jāsamazina zvejas piepūle konkrētām grunts sugām saskaņā ar Starptautiskās jūras pētniecības padomes (ICES) zinātnisko ieteikumu. |
| --- | --- |

(15)

Kā pagaidu pasākumu būtu jāsamazina zvejas piepūle konkrētām grunts sugām saskaņā ar Starptautiskās jūras pētniecības padomes (ICES) zinātnisko ieteikumu.

| (16) | Zvejas iespēju īstenošanai būtu jānotiek saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jautājumā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (9), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (10), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zvejniecības politikai (11), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas piepūles pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem, Padomes Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1994. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā (12), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (13), Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (14), Padomes Regulu (EK) Nr. 88/98 (1997. gada 18. decembris), ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (15), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (16), Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā (17), Padomes Regulu Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (18), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (19), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības (20), Padomes Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai (21), Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļūdens krājumos (22) un Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 (2004. gada 22. decembris), ar ko 2005. un 2006. gadam nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas Kopienas zvejas kuģiem (23); |
| --- | --- |

(16)

Zvejas iespēju īstenošanai būtu jānotiek saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jautājumā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (9), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (10), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zvejniecības politikai (11), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas piepūles pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem, Padomes Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1994. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā (12), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (13), Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (14), Padomes Regulu (EK) Nr. 88/98 (1997. gada 18. decembris), ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (15), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (16), Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā (17), Padomes Regulu Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (18), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (19), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības (20), Padomes Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai (21), Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļūdens krājumos (22) un Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 (2004. gada 22. decembris), ar ko 2005. un 2006. gadam nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas Kopienas zvejas kuģiem (23);

| (17) | Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2005. gadā būtu jāievieš noteikti papildu pasākumi zvejas kontrolei un tehniskiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(17)

Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2005. gadā būtu jāievieš noteikti papildu pasākumi zvejas kontrolei un tehniskiem nosacījumiem.

| (18) | Jūrasmēles krājumiem Lamanša rietumu daļā, dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumiem nepieciešams piemērot pagaidu zvejas piepūles pārvaldības shēmu. Mencu krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā ir jāpielāgo spēkā esošā zvejas piepūles pārvaldības shēma. |
| --- | --- |

(18)

Jūrasmēles krājumiem Lamanša rietumu daļā, dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumiem nepieciešams piemērot pagaidu zvejas piepūles pārvaldības shēmu. Mencu krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā ir jāpielāgo spēkā esošā zvejas piepūles pārvaldības shēma.

| (19) | Saskaņā ar 20. pantu Regulā (EK) Nr. 2371/2002, Padomei ir pienākums lemt par noteikumiem saistībā ar nozvejas ierobežojumiem un/vai zvejas piepūles ierobežojumiem. Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka būtiska apjoma nozveja, kas pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, ietekmē zvejas darbību ilgtspēju. Tādēļ ir lietderīgi ieviest saistītos nosacījumus, kas uzlabos to nozvejas iespēju ieviešanu, par kurām ir panākta vienošanās. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar 20. pantu Regulā (EK) Nr. 2371/2002, Padomei ir pienākums lemt par noteikumiem saistībā ar nozvejas ierobežojumiem un/vai zvejas piepūles ierobežojumiem. Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka būtiska apjoma nozveja, kas pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, ietekmē zvejas darbību ilgtspēju. Tādēļ ir lietderīgi ieviest saistītos nosacījumus, kas uzlabos to nozvejas iespēju ieviešanu, par kurām ir panākta vienošanās.

| (20) | Sekojot ICES ieteikumam, nepieciešams piemērot pagaidu sistēmu, lai pārzinātu tūbīšu rūpnieciskās zvejniecības zvejas piepūli ICES zonā IV un rajonā IIIa ziemeļos. |
| --- | --- |

(20)

Sekojot ICES ieteikumam, nepieciešams piemērot pagaidu sistēmu, lai pārzinātu tūbīšu rūpnieciskās zvejniecības zvejas piepūli ICES zonā IV un rajonā IIIa ziemeļos.

| (21) | Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka Ziemeļjūras zeltplekstes nezvejo ilgtspējīgi un ka nozveju izmetums ir ļoti liels. Zinātniskie atzinumi un Ziemeļjūras reģionālās konsultatīvās padomes atzinumi liecina, ka ir lietderīgi precizēt nozvejas iespējas, izsakot zvejas piepūles veidā, kuģiem, kas zvejo zeltplekstes. |
| --- | --- |

(21)

Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka Ziemeļjūras zeltplekstes nezvejo ilgtspējīgi un ka nozveju izmetums ir ļoti liels. Zinātniskie atzinumi un Ziemeļjūras reģionālās konsultatīvās padomes atzinumi liecina, ka ir lietderīgi precizēt nozvejas iespējas, izsakot zvejas piepūles veidā, kuģiem, kas zvejo zeltplekstes.

| (22) | Lai regulētu zvejas piepūles ierobežojumus mencai, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 423/2004, tiek ierosināti alternatīvi pasākumi, lai pārzinātu zvejas piepūli konsekventi ar KPN, kā noteikts minētās regulas 8. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(22)

Lai regulētu zvejas piepūles ierobežojumus mencai, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 423/2004, tiek ierosināti alternatīvi pasākumi, lai pārzinātu zvejas piepūli konsekventi ar KPN, kā noteikts minētās regulas 8. panta 3. punktā.

| (23) | 25. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2003. gadā no 15. līdz 19. septembrim, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) pieņēma atjaunošanas plānu Grenlandes paltusam NAFO zonā 2 un 3 KLMNO rajonos. Plāns paredz KPN līmeņa samazināšanu līdz 2007. gadam, kā arī papildu pasākumus, tā efektivitātes nodrošināšanai. Šo plānu jāīsteno pirms 2005. gada, kamēr vēl nav pieņemta Padomes Regula par daudzgadu pasākumu īstenošanu, lai atjaunotu Grenlandes paltusa krājumus. |
| --- | --- |

(23)

25. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2003. gadā no 15. līdz 19. septembrim, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) pieņēma atjaunošanas plānu Grenlandes paltusam NAFO zonā 2 un 3 KLMNO rajonos. Plāns paredz KPN līmeņa samazināšanu līdz 2007. gadam, kā arī papildu pasākumus, tā efektivitātes nodrošināšanai. Šo plānu jāīsteno pirms 2005. gada, kamēr vēl nav pieņemta Padomes Regula par daudzgadu pasākumu īstenošanu, lai atjaunotu Grenlandes paltusa krājumus.

| (24) | 26. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2004. gadā no 13. līdz 17. septembrim, NAFO pieņēma apsaimniekošanas pasākumus vairākiem iepriekš nereglamentētiem krājumiem, proti, rajām 3LNO rajonos, sarkanasarim 3O rajonā un Amerikas baltajai jūrasvēdzelei 3NO rajonos. Tādēļ šos pasākumus ir jāīsteno un jānosaka sadali starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(24)

26. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2004. gadā no 13. līdz 17. septembrim, NAFO pieņēma apsaimniekošanas pasākumus vairākiem iepriekš nereglamentētiem krājumiem, proti, rajām 3LNO rajonos, sarkanasarim 3O rajonā un Amerikas baltajai jūrasvēdzelei 3NO rajonos. Tādēļ šos pasākumus ir jāīsteno un jānosaka sadali starp dalībvalstīm.

| (25) | Lai atbilstu starptautiskajām saistībām, kuras Kopiena uzņēmusies kā Konvencijas par Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu (CCAMLR) Līgumslēdzēja puse, ietverot saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēma CCAMLR Komisija, būtu jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2004.–2005. gada sezonai un attiecīgie sezonas ierobežojošie datumi. |
| --- | --- |

(25)

Lai atbilstu starptautiskajām saistībām, kuras Kopiena uzņēmusies kā Konvencijas par Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu (CCAMLR) Līgumslēdzēja puse, ietverot saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēma CCAMLR Komisija, būtu jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2004.–2005. gada sezonai un attiecīgie sezonas ierobežojošie datumi.

| (26) | XXIII ikgadējā sanāksmē 2004. gadā CCAMLR pieņēma būtiskus nozvejas ierobežojumus izveidoto zvejniecību krājumiem, kas pieejami katram CCAMLR biedram. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas zvejas kuģu dalību ilkņzivju pētnieciskajā zvejā zonā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a), un 58.4.3b), un veica būtiskas zvejas darbības attiecībā uz nozveju un nozvejas ierobežojumiem, kā arī noteiktiem konkrētiem tehniskiem pasākumiem. Arī šie ierobežojumi un tehniskie pasākumi būtu jāīsteno. |
| --- | --- |

(26)

XXIII ikgadējā sanāksmē 2004. gadā CCAMLR pieņēma būtiskus nozvejas ierobežojumus izveidoto zvejniecību krājumiem, kas pieejami katram CCAMLR biedram. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas zvejas kuģu dalību ilkņzivju pētnieciskajā zvejā zonā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a), un 58.4.3b), un veica būtiskas zvejas darbības attiecībā uz nozveju un nozvejas ierobežojumiem, kā arī noteiktiem konkrētiem tehniskiem pasākumiem. Arī šie ierobežojumi un tehniskie pasākumi būtu jāīsteno.

| (27) | Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku eksistences līdzekļus, ir svarīgi atvērt šīs zvejniecības 2005. gada 1. janvārī. Piešķirot šim jautājumam neatliekamības statusu, jāpiešķir izņēmums līdz sešu nedēļu laikposmam, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumiem pievienotā protokola I daļas 3. punktā par valsts parlamenta lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku eksistences līdzekļus, ir svarīgi atvērt šīs zvejniecības 2005. gada 1. janvārī. Piešķirot šim jautājumam neatliekamības statusu, jāpiešķir izņēmums līdz sešu nedēļu laikposmam, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumiem pievienotā protokola I daļas 3. punktā par valsts parlamenta lomu Eiropas Savienībā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Temats

Šī regula nosaka zvejas iespējas 2005. gadam konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām un īpašus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas izmantojamas.

Tomēr konkrētiem Antarktikas krājumiem tā nosaka zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laikposmiem, kas izklāstīti IF pielikumā.

2. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz:

| a) | Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”); |
| --- | --- |

a)

Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”);

| b) | zvejas kuģiem, kas kuģo ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešās valsts kuģi”), ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija (“EK ūdeņi”). |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģiem, kas kuģo ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešās valsts kuģi”), ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija (“EK ūdeņi”).

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmantotas šādas definīcijas:

| a) | “zvejas iespējas” nozīmē:






  i) | kopējo pieļaujamo nozveju (“KPN”) vai kuģu skaitu, kuriem ir atļauts zvejot un/vai šo atļauju ilgumu; |
| --- | --- | --- |

a)

“zvejas iespējas” nozīmē:

i)

kopējo pieļaujamo nozveju (“KPN”) vai kuģu skaitu, kuriem ir atļauts zvejot un/vai šo atļauju ilgumu;

| ii) | KPN akcijas, kas pieejamas Kopienai; |
| --- | --- |

ii)

KPN akcijas, kas pieejamas Kopienai;

| iii) | kvotas, kas piešķirtas Kopienai trešās valsts ūdeņos; |
| --- | --- |

iii)

kvotas, kas piešķirtas Kopienai trešās valsts ūdeņos;

| iv) | Kopienas zvejas iespēju piešķiršana saskaņā ar ii) un iii) apakšpunktu dalībvalstīm kvotu veidā; |
| --- | --- |

iv)

Kopienas zvejas iespēju piešķiršana saskaņā ar ii) un iii) apakšpunktu dalībvalstīm kvotu veidā;

| v) | kvotu piešķiršana trešām valstīm zvejai Kopienas ūdeņos; |
| --- | --- |

v)

kvotu piešķiršana trešām valstīm zvejai Kopienas ūdeņos;

| b) | “starptautiskie ūdeņi” nozīmē ūdeņus, uz kuriem neattiecas nevienas valsts suverenitāte vai jurisdikcija; |
| --- | --- |

b)

“starptautiskie ūdeņi” nozīmē ūdeņus, uz kuriem neattiecas nevienas valsts suverenitāte vai jurisdikcija;

| c) | “NAFO uzraudzības apgabals” nozīmē daļu no Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) Konvencijas rajona, uz kuru neattiecas piekrastes valstu suverenitāte vai jurisdikcija; |
| --- | --- |

c)

“NAFO uzraudzības apgabals” nozīmē daļu no Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) Konvencijas rajona, uz kuru neattiecas piekrastes valstu suverenitāte vai jurisdikcija;

| d) | “Skageraks” nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šī punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
| --- | --- |

d)

“Skageraks” nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šī punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

| e) | “Kategats” nozīmē apgabalu, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šī punkta — uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos līnija, kas novilkta no Hasenøre uz Gnibens Spids, no Korshage uz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved uz Kullen; |
| --- | --- |

e)

“Kategats” nozīmē apgabalu, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šī punkta — uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos līnija, kas novilkta no Hasenøre uz Gnibens Spids, no Korshage uz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved uz Kullen;

| f) | “Ziemeļjūra” nozīmē ICES apakšapgabalu IV un daļu no ICES rajona IIIa, kura nav ietverta Skageraka definīcijā, kas sniegta d) punktā; |
| --- | --- |

f)

“Ziemeļjūra” nozīmē ICES apakšapgabalu IV un daļu no ICES rajona IIIa, kura nav ietverta Skageraka definīcijā, kas sniegta d) punktā;

| g) | “Rīgas jūras līcis” nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Ovīšu bākas (57°34.1234′N, 21°42.9574′E) Latvijas rietumu piekrastē līdz Loades zemesraga dienvidu klintij (57°57.4760′N, 21°58.2789′E) Sāremas salā, tad uz dienvidiem līdz galējam Sirves pussalas dienvidu punktam un tad ziemeļu — austrumu virzienā gar Sāremas salas austrumu krastu, un ziemeļos līdz līnijai, kas novilkta no 58°30.0′N 23°13.2′E līdz 58°30.0′N 23°41′1E; |
| --- | --- |

g)

“Rīgas jūras līcis” nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Ovīšu bākas (57°34.1234′N, 21°42.9574′E) Latvijas rietumu piekrastē līdz Loades zemesraga dienvidu klintij (57°57.4760′N, 21°58.2789′E) Sāremas salā, tad uz dienvidiem līdz galējam Sirves pussalas dienvidu punktam un tad ziemeļu — austrumu virzienā gar Sāremas salas austrumu krastu, un ziemeļos līdz līnijai, kas novilkta no 58°30.0′N 23°13.2′E līdz 58°30.0′N 23°41′1E;

| h) | “Kadisas jūras līcis” nozīmē ICES IXa apakšapgabalu uz austrumiem no meridiāna 7o23′48′′W. |
| --- | --- |

h)

“Kadisas jūras līcis” nozīmē ICES IXa apakšapgabalu uz austrumiem no meridiāna 7o23′48′′W.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā izmanto šādas zonu definīcijas:

| a) | ICES (Starptautiskā jūras pētniecības padome) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91 (24) (1991. gada 17. decembris) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā; |
| --- | --- |

a)

ICES (Starptautiskā jūras pētniecības padome) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91 (24) (1991. gada 17. decembris) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā;

| b) | CECAF (Centrālās Atlantijas austrumu daļas vai FAO galvenā zvejas zona 34) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 2597/95 (25) (1995. gada 23. oktobris) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku; |
| --- | --- |

b)

CECAF (Centrālās Atlantijas austrumu daļas vai FAO galvenā zvejas zona 34) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 2597/95 (25) (1995. gada 23. oktobris) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku;

| c) | NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 2018/93 (26) (1993. gada 30. jūnijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas piepūli; |
| --- | --- |

c)

NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 2018/93 (26) (1993. gada 30. jūnijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas piepūli;

| d) | CCAMLR (Antarktikas dzīvo ūdeņu resursu saglabāšanas konvencija) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004. |
| --- | --- |

d)

CCAMLR (Antarktikas dzīvo ūdeņu resursu saglabāšanas konvencija) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004.

II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTIE NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM

5. pants

Zvejas iespējas un piešķiršana

1.   Zvejas iespējas Kopienas kuģiem Kopienas ūdeņos vai konkrētos Kopienai nepiederošos ūdeņos un šādu zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm ir tāds, kā izklāstīts I pielikumā.

2.   Kopienas kuģi līdz ar šo tiek pilnvaroti izdarīt nozveju kvotas robežās, kas izklāstītas I pielikumā, ūdeņos, uz kuriem attiecas Farēru salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcija, un kuri atrodas zvejas zonā ap Jana Majena salu, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 9., 16. un 17. pantā.

3.   Komisija nosaka zvejas iespējas moivai zonās V, XIV (Grenlandes ūdeņos), kas izmantojamas Kopienai, atbilstīgi 7,7 % no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta.

4.   Zvejas iespējas sudrabotā heka krājumiem zonās I–XIV (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) un siļķei zonās I un II (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Komisija var palielināt saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) No 2371/2002 30. panta 2. punktā, kad trešās valstis nerespektē šo krājumu atbildīgu apsaimniekošanu.

6. pants

Īpaši noteikumi un piešķiršana

Zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, kas izklāstīts I pielikumā, neskar:

| a) | izmaiņas, kas izdarītas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam; |
| --- | --- |

a)

izmaiņas, kas izdarītas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam;

| b) | otrreizēju piešķiršanu, kas veikta atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

b)

otrreizēju piešķiršanu, kas veikta atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam;

| c) | papildu izkraušanu krastā, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkraušanu krastā, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

| d) | daudzumus, kas aizturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas aizturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

| e) | ieturējumus, kas izdarīti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam. |
| --- | --- |

e)

ieturējumus, kas izdarīti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam.

7. pants

Kvotu elastība

2005. gadam šīs regulas I pielikumā ir norādīti šādi krājumi:

| a) | krājumi, uz kuriem attiecas piesardzības vai analītiskā KPN; |
| --- | --- |

a)

krājumi, uz kuriem attiecas piesardzības vai analītiskā KPN;

| b) | krājumi, uz kuriem attiecas katra gada elastības nosacījumi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 847/96 3 un 4. pantā; un |
| --- | --- |

b)

krājumi, uz kuriem attiecas katra gada elastības nosacījumi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 847/96 3 un 4. pantā; un

| c) | krājumi, kuriem jāpiemēro soda koeficienti, kas noteikti minētās regulas 5. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

c)

krājumi, kuriem jāpiemēro soda koeficienti, kas noteikti minētās regulas 5. panta 2. punktā.

8. pants

Noteikumi zvejas un piezvejas izkraušanai krastā

1.   Zivis no krājumiem, kuriem ir noteiktas zvejas iespējas, nedrīkst paturēt uz klāja vai izkraut krastā, ja vien:

| a) | nozveju nav izdarījuši dalībvalstu kuģi, kuriem ir kvota, un minētā kvota nav izmantota; vai |
| --- | --- |

a)

nozveju nav izdarījuši dalībvalstu kuģi, kuriem ir kvota, un minētā kvota nav izmantota; vai

| b) | nozveja neveido daļu no Kopienas daļas, kura nav sadalīta kvotas veidā starp dalībvalstīm, un šī daļa nav izmantota; vai |
| --- | --- |

b)

nozveja neveido daļu no Kopienas daļas, kura nav sadalīta kvotas veidā starp dalībvalstīm, un šī daļa nav izmantota; vai

| c) | attiecībā uz visām sugām, kas nav siļķe un Atlantijas makrele, kur tās ir sajauktas ar citām sugām, nozveja nav izdarīta ar zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par 32 milimetriem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un tās nav šķirotas ne uz klāja, ne izkraujot; vai |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz visām sugām, kas nav siļķe un Atlantijas makrele, kur tās ir sajauktas ar citām sugām, nozveja nav izdarīta ar zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par 32 milimetriem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un tās nav šķirotas ne uz klāja, ne izkraujot; vai

| d) | attiecībā uz siļķi, nozvejas neatbilst pasākumiem, kas minēti III pielikuma 12. punktā; vai |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz siļķi, nozvejas neatbilst pasākumiem, kas minēti III pielikuma 12. punktā; vai

| e) | attiecībā uz makreli, kur tās ir kopā ar stavridu vai sardīni, makrele nepārsniedz 10 % no kopējās makreļu, stavridu un sardīņu svara uz klāja, un nozvejas netiek šķirotas ne uz klāja, ne izkraujot; vai |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz makreli, kur tās ir kopā ar stavridu vai sardīni, makrele nepārsniedz 10 % no kopējās makreļu, stavridu un sardīņu svara uz klāja, un nozvejas netiek šķirotas ne uz klāja, ne izkraujot; vai

| f) | nozvejas nav nozvejotas zinātnisko pētījumu laikā, kas tiek veikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 850/98 vai Regulu (EK) Nr. 88/98. |
| --- | --- |

f)

nozvejas nav nozvejotas zinātnisko pētījumu laikā, kas tiek veikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 850/98 vai Regulu (EK) Nr. 88/98.

2.   Visu krastā izkrauto uzskaita attiecībā pret kvotu vai, ja Kopienas daļa nav sadalīta starp dalībvalstīm kvotu veidā, attiecībā pret Kopienas daļu, izņemot nozvejas, kas veiktas saskaņā ar 1. punkta c), e) un f) apakšpunktu.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, kad dalībvalstu zvejas iespējas siļķei apakšapgabalos II (EK ūdeņi), III, IV un apakšrajonā VII d ir izmantotas, ir aizliegts kuģiem, kas kuģo ar konkrētās dalībvalsts karogu un ir reģistrēti Kopienā un zvejo zvejniecībās, uz kurām attiecas būtiski nozvejas ierobežojumi, izkraut nozvejas, kuras ir nešķirotas un kurās ir siļķes.

4.   Piezvejas procentuālās attiecības noteikšanu un tās izvietošanu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu un Regulas (EK) Nr. 88/98 2. un 3. pantu.

9. pants

Piekļuves ierobežojumi

Kopienas kuģi nezvejo Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas kuģo ar Dānijas vai Zviedrijas karogiem, ir atļauts zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas.

10. pants

Īpaši noteikumi nešķirotu nozveju izkraušanai krastā apakšapgabalos IIa (EK ūdeņi), III, IV un VIId

Pasākumus, kas izklāstīti II pielikumā, piemēro attiecībā uz nešķirotu nozveju, kas izkrauta krastā apakšapgabalos IIa (EK ūdeņi), III, IV un VIId, izkraušanai krastā.

11. pants

Citi tehniskie un kontroles pasākumi

Tehniskos pasākumus, kas izklāstīti III pielikumā, 2005. gadā piemēro papildus tiem, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 850/98, Regulā (EK) Nr. 88/98, Regulā (EK) Nr. 1626/94 un Regulā (EK) Nr. 973/2001.

Sīki izstrādāti noteikumi III pielikuma 10. punkta īstenošanai var tikt pieņemti saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā.

12. pants

Piepūles ierobežojumi un saistītie noteikumi krājumu pārvaldībai

1.   No 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. janvārim attiecībā uz mencu krājumu pārvaldību Kategatā, Ziemeļjūrā, Lamanša austrumu daļā, Skagerakā un apgabalā uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā piemēro zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2287/2003 (2003. gada 19. decembris), ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (27), V pielikuma 1.–5., 6.a, 6.c, 6.d, 6.e un 7.–22. punktā.

2.   Laikposmam no 2005. gada 1. februāra līdz 2005. gada 31. decembrim attiecībā uz mencu krājumu pārvaldību, kas minēti 1. punktā, piemēro zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas noteikti IVa pielikumā.

3.   No 2005. gada 1. februāra zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas noteikti IVb pielikumā, piemēro zvejas pārvaldībai Kantabrijas jūrā un Rietumibērijas pussalā.

4.   No 2005. gada 1. februāra zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas noteikti IVc pielikumā, piemēro jūrasmēļu krājumu pārvaldībai Lamanša rietumu daļā.

5.   Zvejas piepūles ierobežojumi un ar tiem saistītie noteikumi, kas noteikti V pielikumā, jāpiemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai Skagerakā un Ziemeļjūrā.

6.   Komisija noteiks galīgo zvejas piepūli 2005. gadam tūbīšu zvejai zonās IIa, IIIa, IV, pamatojoties uz noteikumiem, kas noteikti V pielikuma 6. punktā.

7.   Visiem kuģiem, kas izmanto zvejas rīku veidus, kuri norādīti, attiecīgi, IVa, IVb, IVc pielikuma 4. punktā, un kas veic zveju apgabalos, kuri noteikti, attiecīgi, IVa, IVb, IVc pielikumu 2. punktā, ir īpaša zvejas atļauja, kas izsniegta saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1627/94.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka 2005. gadā zvejas piepūles līmenis, kuru mēra kilovatdienās, ko pavada prom no ostas, kuģiem, kuriem ir dziļūdens zvejas atļauja, nepārsniedz 90 % no vidējās gada zvejas piepūles, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā reisos, kuriem bija dziļūdens zvejas atļaujas, un zvejojot grunts sugas, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) 2347/2002 I un II pielikumā, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

III NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTIE NOTEIKUMI TREŠO VALSTU KUĢIEM

13. pants

Atļauja

Kuģiem, kas kuģo ar Barbadosas, Gajānas, Japānas, Dienvidkorejas, Norvēģijas, Surinamas, Trinidadas un Tobago, un Venecuēlas karogiem un kuģi, kas reģistrēti Farēru salās, ir atļauts veikt nozveju Kopienas ūdeņos kvotas robežās, kas izklāstītas I pielikumā un uz kuriem attiecas 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23. un 24. pantā paredzētie nosacījumi.

14. pants

Ģeogrāfiskie ierobežojumi

Zvejošana ar kuģiem, kas kuģo ar:

| a) | Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Farēru salās, ir ierobežota ar tām 200 jūras jūdžu zonām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas Ziemeļjūrā, Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43°00′ N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā; zvejošanai Skagerakā ar kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, ir atļautas četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas; |
| --- | --- |

a)

Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Farēru salās, ir ierobežota ar tām 200 jūras jūdžu zonām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas Ziemeļjūrā, Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43°00′ N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā; zvejošanai Skagerakā ar kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, ir atļautas četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas;

| b) | Barbadosas, Gajānas, Japānas, Dienvidkorejas, Surinamas, Trinidadas un Tobago, un Venecuēlas karogu, ir ierobežota ar tām 200 jūras jūdžu daļām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta. |
| --- | --- |

b)

Barbadosas, Gajānas, Japānas, Dienvidkorejas, Surinamas, Trinidadas un Tobago, un Venecuēlas karogu, ir ierobežota ar tām 200 jūras jūdžu daļām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta.

15. pants

Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai krastā

Zivis no krājumiem, kurām ir noteiktas zvejas iespējas, nedrīkst paturēt uz klāja vai izkraut, ja vien nozveja nav izdarīta ar kuģiem no trešās valsts, kuriem ir kvota, kas nav izmantota.

IV NODAĻA

LICENCĒŠANAS PASĀKUMI KOPIENAS KUĢIEM

16. pants

Licences un ar tām saistītie nosacījumi

1.   Neatkarīgi no vispārīgiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašajām zvejas atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, zvejai trešās valsts ūdeņos nepieciešama licence, kuru izsniedz trešās valsts iestādes.

Tomēr pirmo daļu nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, kas zvejo Ziemeļjūras Norvēģijas ūdeņos:

| a) | ar tilpību, kas ir vienāda vai mazāka par 200 GT; |
| --- | --- |

a)

ar tilpību, kas ir vienāda vai mazāka par 200 GT;

| b) | kas zvejo lietošanai pārtikā sugas, kuras nav makreles; |
| --- | --- |

b)

kas zvejo lietošanai pārtikā sugas, kuras nav makreles;

| c) | kas kuģo ar Zviedrijas karogu, saskaņā ar iedibināto praksi. |
| --- | --- |

c)

kas kuģo ar Zviedrijas karogu, saskaņā ar iedibināto praksi.

2.   Maksimālais licenču skaits un citi ar tām saistīti noteikumi ir tādi, kā noteikts VI pielikuma I daļā. Pieprasījumos pēc licencēm norāda zvejas veidu un kuģa nosaukumu un tehniskās īpašības kuģiem, kam jāizsniedz licences, un dalībvalstu iestādes tos adresē Komisijai. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgo trešo valstu iestādēm.

Ja viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti I daļas VI pielikumā, nodošanā ietver attiecīgo licenču nodošanu un par to informē Komisiju. Tomēr kopējais licenču skaits katram zvejas apgabalam, kā noteikts I daļas VI pielikumā, netiek pārsniegts.

3.   Kopienas kuģi izpilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, kas reglamentē zonu, kurā tie darbojas.

17. pants

Farēru salas

Kopienas kuģi, kas licencēti specializētas zvejas veikšanai konkrētām sugām Farēru salu ūdeņos, var veikt specializēto zveju citām sugām ar noteikumu, ka tie iepriekš paziņo Farēru iestādēm par izmaiņām.

V NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA TREŠO VALSTU KUĢIEM

18. pants

Pienākums iegūt licenci un īpašu zvejas atļauju

1.   Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 2847/93 28.b) panta kuģus, kas kuģo ar Norvēģijas karogu un kam ir ar mazāk nekā 200 GT, atbrīvo no pienākuma turēt licenci un zvejas atļauju.

2.   Licenci un īpašo zvejas atļauju glabā uz kuģa. Tomēr kuģi, kas reģistrēti Farēru salās vai Norvēģijā, ir atbrīvoti no šā pienākuma.

3.   Kuģi no trešajām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2004. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot, sākot ar 2005. gada 1. janvāri, kamēr kuģu saraksts, kuriem atļauts zvejot, tiek iesniegts Komisijai, un Komisija to apstiprina.

19. pants

Pieteikums licencei un īpašai zvejas atļaujai

Trešās valsts iestādes pieteikumam Komisijai licences un īpašas zvejas atļaujas iegūšanai pievieno šādu informāciju:

| a) | kuģa nosaukums; |
| --- | --- |

a)

kuģa nosaukums;

| b) | reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

b)

reģistrācijas numurs;

| c) | ārējā marķējuma burti un numuri; |
| --- | --- |

c)

ārējā marķējuma burti un numuri;

| d) | reģistrācijas osta; |
| --- | --- |

d)

reģistrācijas osta;

| e) | īpašnieka vai nomnieka uzvārds un adrese; |
| --- | --- |

e)

īpašnieka vai nomnieka uzvārds un adrese;

| f) | bruto tilpība un lielākais garums; |
| --- | --- |

f)

bruto tilpība un lielākais garums;

| g) | dzinēja jauda; |
| --- | --- |

g)

dzinēja jauda;

| h) | izsaukuma signāls un radio frekvence; |
| --- | --- |

h)

izsaukuma signāls un radio frekvence;

| i) | paredzētais zvejas veids; |
| --- | --- |

i)

paredzētais zvejas veids;

| j) | paredzētā zvejas vieta; |
| --- | --- |

j)

paredzētā zvejas vieta;

| k) | sugas, kuras paredzēts zvejot; |
| --- | --- |

k)

sugas, kuras paredzēts zvejot;

| l) | laikposms, kuram pieprasīta licence. |
| --- | --- |

l)

laikposms, kuram pieprasīta licence.

20. pants

Licenču skaits

Licenču skaits un īpaši saistītie noteikumi ir noteikti VI pielikuma II daļā.

21. pants

Anulēšana un atsaukšana

1.   Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt nolūkā izsniegt jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana notiek iepriekšējā dienā pirms Komisijas jauno licenču un īpašo zvejas atļauju izsniegšanas dienas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā no to izsniegšanas dienas.

2.   Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigšanās dienas, ja I pielikumā noteiktā kvota attiecīgajam krājumam tikusi izmantota.

3.   Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc visos gadījumos, kad netiek izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā regulā.

22. pants

Neatbilstība attiecīgajiem noteikumiem

1.   Nevienam zvejas kuģim netiek izsniegta licence vai īpašā zvejas atļauja laikposmam, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā regulā.

2.   Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm to kuģu nosaukumus un tehniskās īpašības, kuriem nav atļauts zvejot Kopienas zvejas zonā sekojošā mēneša vai mēnešu laikā attiecīgo noteikumu pārkāpumu dēļ.

23. pants

Licences īpašnieka pienākumi

1.   Trešās valsts kuģi izpilda saglabāšanas un kontroles pasākumus, un citus noteikumus, kas reglamentē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 88/98, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un (EEK) Nr. 1381/87.

2.   Kuģi, kas minēti 1. punktā, izdara ierakstus zvejas žurnālā, kurā ieraksta informāciju, kas izklāstīta VII pielikuma I daļā.

3.   Trešās valsts kuģi, izņemot tos, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, zvejo ICES rajonā IIIa, iesniedz Komisijai informāciju, kas izklāstīta VIII pielikumā, saskaņā ar noteikumiem, kas noteikti šajā pielikumā.

24. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz Franču Gviānas departamentu

1.   Licences zvejošanai Franču Gviānas departamenta ūdeņos piešķir ar noteikumu, ka attiecīgā kuģa īpašnieks apņemas pēc Komisijas pieprasījuma atļaut uz kuģa uzkāpt novērotājam.

2.   Katra kuģa kapteinis, kuram ir licence spuru zivju vai tunzivju zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, pēc katra brauciena izkraujot nozveju krastā, iesniedz deklarāciju franču iestādēm, kurā norāda nozvejoto un uz kuģa glabāto garneļu daudzumu kopš pēdējās deklarācijas. Šī deklarācija ir saskaņā ar paraugu, kas izklāstīts VI pielikuma III daļā. Kuģa kapteinis ir atbildīgs par šīs deklarācijas precizitāti. Franču iestādes veic visus attiecīgos pasākumus, lai pārbaudītu šo deklarāciju precizitāti, jo īpaši pārbaudot tās attiecībā pret zvejas žurnālu, kas minēts 23. panta 2. punktā. Pēc tam, kad deklarācija pārbaudīta, to paraksta kompetenta amatpersona. Pirms katra mēneša beigām franču iestādes Komisijai nosūta visas deklarācijas, kas attiecas uz iepriekšējo mēnesi.

3.   Kuģi, kas zvejo Franču Gviānas departamenta ūdeņos, veic ierakstus zvejas žurnālā, kas atbilst paraugam VII pielikuma II daļā. Šī zvejas žurnāla kopiju ar franču iestāžu starpniecību nosūta Komisijai 30 dienu laikā pēc katra zvejas brauciena pēdējās dienas.

4.   Ja mēneša laikā Komisija nesaņem nekādu paziņojumu attiecībā uz kuģi, kam ir licence zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, šī kuģa licence tiek anulēta.

VI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO NAFO UZRAUDZĪBAS APGABALĀ

1. IEDAĻA

Kopienas dalība

25. pants

Kuģu saraksts

1.   Tikai Kopienas kuģiem ar vairāk nekā 50 bruto tilpību, kuriem izsniegta īpaša viņu karoga dalībvalsts zvejas atļauja un kuri ir ietverti NAFO kuģu reģistrā, ir tiesīgi ar nosacījumiem, kas izklāstīti atļaujā, zvejot, glabāt uz kuģa, pārkraut un izkraut krastā zivju resursus no NAFO uzraudzības apgabala.

2.   Katra dalībvalsts, vismaz 15 dienas pirms tam, kad jauns kuģis iebrauc NAFO uzraudzības apgabalā, elektroniskā veidā informē Komisiju par visiem grozījumiem to kuģu sarakstā, kuri kuģo ar tās karogu un reģistrēti Kopienā, kuriem atļauts zvejot NAFO uzraudzības apgabalā. Komisijai šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam.

3.   Informācija, kas minēta 2. punktā, ietver šādu informāciju:

| a) | kuģa iekšējais reģistrācijas numurs, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru (28) I pielikumā; |
| --- | --- |

a)

kuģa iekšējais reģistrācijas numurs, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru (28) I pielikumā;

| b) | starptautiskais radio izsaukuma signāls; |
| --- | --- |

b)

starptautiskais radio izsaukuma signāls;

| c) | kuģa nomnieks, attiecīgā gadījumā; |
| --- | --- |

c)

kuģa nomnieks, attiecīgā gadījumā;

| d) | kuģa tips. |
| --- | --- |

d)

kuģa tips.

4.   Informācijā, kas nosūtīta par kuģiem, kas īslaicīgi kuģo ar kādas dalībvalsts karogu (kuģa nomāšana bez apkalpes), ietver:

| a) | datumu, no kura kuģim atļauts kuģot ar dalībvalsts karogu; |
| --- | --- |

a)

datumu, no kura kuģim atļauts kuģot ar dalībvalsts karogu;

| b) | datumu, no kura kuģim dalībvalsts atļāvusi sākt zvejot NAFO uzraudzības apgabalā; |
| --- | --- |

b)

datumu, no kura kuģim dalībvalsts atļāvusi sākt zvejot NAFO uzraudzības apgabalā;

| c) | tās valsts nosaukumu, kurā kuģis ir reģistrēts vai ir bijis iepriekš reģistrēts, un datumu, no kura tas beidzis kuģot ar šīs valsts karogu; |
| --- | --- |

c)

tās valsts nosaukumu, kurā kuģis ir reģistrēts vai ir bijis iepriekš reģistrēts, un datumu, no kura tas beidzis kuģot ar šīs valsts karogu;

| d) | kuģa nosaukumu; |
| --- | --- |

d)

kuģa nosaukumu;

| e) | kuģa oficiālo reģistrācijas numuru, kuru piešķīrušas kompetentās valsts iestādes; |
| --- | --- |

e)

kuģa oficiālo reģistrācijas numuru, kuru piešķīrušas kompetentās valsts iestādes;

| f) | kuģa pieraksta osta pēc nodošanas; |
| --- | --- |

f)

kuģa pieraksta osta pēc nodošanas;

| g) | kuģa īpašnieka vai nomnieka vārds; |
| --- | --- |

g)

kuģa īpašnieka vai nomnieka vārds;

| h) | paziņojums, ka kuģa kapteinim ir izsniegta to noteikumu eksemplārs, kas ir spēkā NAFO uzraudzības apgabalā; |
| --- | --- |

h)

paziņojums, ka kuģa kapteinim ir izsniegta to noteikumu eksemplārs, kas ir spēkā NAFO uzraudzības apgabalā;

| i) | galvenās sugas, kuras kuģis var zvejot NAFO uzraudzības apgabalā; |
| --- | --- |

i)

galvenās sugas, kuras kuģis var zvejot NAFO uzraudzības apgabalā;

| j) | apakšapgabali, kur kuģis, iespējams, varētu zvejot. |
| --- | --- |

j)

apakšapgabali, kur kuģis, iespējams, varētu zvejot.

2. IEDAĻA

Tehniskie pasākumi

26. pants

Linuma acu izmēri

1.   Traļa linuma izmantošana, kuram ikvienā tā posmā linuma acu izmēri ir mazāki par 130 mm, ir aizliegta specializētajai grunts sugu zvejai, kas minēta IX pielikumā. Šo linuma acs izmēru var samazināt minimāli līdz 60 mm specializētai īsspuru kalmāra (Illex illecebrosus) zvejai. Specializētai raju dzimtas (Rajidae) zvejai šo linuma acs izmēru palielina minimāli līdz 280 mm āmī un līdz 220 mm visās citās traļa daļās.

2.   Kuģi, kas zvejo ziemeļu garneli (Pandalus borealis), izmanto linumu ar minimālo acs izmēru 40 mm.

27. pants

Piestiprinājumi zvejas rīkiem

1.   Jebkuru līdzekļu vai iekārtu izmantošana, izņemot tos, kas aprakstīti šajā pantā, kuri aizsprosto linuma acis vai samazina to izmēru, ir aizliegta.

2.   Buru audekls, linums vai jebkurš cits materiāls var būt piestiprināts āmja ārpusē, lai samazinātu vai novērstu bojājumu.

3.   Iekārtas var būt piestiprinātas pie augšējās āmja daļas ar noteikumu, ka tās neaizsprosto āmja acis. Augšējās daļas apvalka izmantošana ir ierobežota līdz tām, kas minētas X pielikumā.

4.   Kuģi, kas zvejo ziemeļu garneles (Pandalus borealis), izmanto šķirošanas restes vai režģus ar maksimālo 22 mm atstarpi starp stieņiem. Kuģi, kas zvejo garneles rajonā 3L, arī ir aprīkoti ar savienojuma ķēdēm, ar minimālo garumu 72 cm, kā aprakstīts III pielikuma 4. papildinājumā.

28. pants

Piezveja

1.   Kuģu kapteiņi nedrīkst veikt specializēto zveju attiecībā uz sugām, kurām piemēro piezvejas ierobežojumus. Specializētā zveja attiecībā uz kādu sugu tiek veikta, kad šīs sugas veido vislielāko nozvejas svara procentuālo daudzumu ikvienā nozvejā.

2.   To sugu piezvejas, kas minētas ID pielikumā, kam Kopiena nav noteikusi kvotas attiecībā uz NAFO uzraudzības apgabalu, un kas veiktas šajā daļā, veicot jebkuru sugu specializēto zveju, nedrīkst pārsniegt 2 500 kg katrai sugai vai 10 % no kopējā nozvejas svara, kas palicis uz kuģa, atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks. Tomēr NAFO uzraudzības apgabala daļā, kur specializētā zveja konkrētām sugām ir aizliegta, vai “citu” kvota ir pilnībā izlietota, katras tādas sugas piezveja, kas minēta ID pielikumā, nedrīkst pārsniegt attiecīgi 1 250 kg vai 5 %.

3.   Kad vien kopējais daudzums sugām, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi, katrā nozvejā pārsniedz ierobežojumus, kas noteikti 2. punktā, lai kuru no tiem piemēro, kuģi nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas darbības vietas. Kad vien kopējais daudzums sugām, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi, katrā nākamajā nozvejā pārsniedz minētos ierobežojumus, kuģi atkal nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas darbības vietas un neatgriežas šajā zonā vismaz 48 stundas.

4.   Attiecībā uz kuģiem, kas zvejo ziemeļu garneles (Pandalus borealis), gadījumā, ja visu ID pielikumā minēto sugu kopējā piezveja katrā nozvejā pārsniedz 5 % no svara rajonā 3M un 2,5 % rajonā 3L, kuģi nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas darbības vietas.

5.   Garneļu nozvejas neizmanto grunts sugu piezvejas līmeņu aprēķināšanai.

29. pants

Zivs minimālais lielums

Zivis no NAFO uzraudzības apgabala, kurām nav tāds lielums, kāds noteikts XI pielikumā, nedrīkst apstrādāt, atstāt uz kuģa, pārkraut, izkraut, pārvadāt, uzglabāt, pārdot, izlikt aplūkošanai vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties atgriež jūrā. Ja nozvejoto zivju daudzums, kurām nav vajadzīgā lieluma, pārsniedz 10 % no kopējā daudzuma, kuģis pirms zvejas turpināšanas pārvietojas vismaz piecu jūras jūdžu attālumā no jebkuras iepriekšējās zvejas darbības vietas. Par ikvienu apstrādātu zivi, uz ko attiecas minimālā zivs lieluma prasības, kas ir īsāka par garuma ekvivalentu XI pielikumā, uzskata, ka tās izcelsme ir no zivs, kas ir zem minimālā zivs lieluma.

3. IEDAĻA

Kontroles pasākumi

30. pants

Produkta marķēšana un atsevišķa novietošana

1.   Visas apstrādātās zivis, kas nozvejotas NAFO uzraudzības apgabalā, marķē tādā veidā, lai katra suga un produktu kategorija būtu identificējama. Tās arī marķē kā nozvejotas NAFO uzraudzības apgabalā.

2.   Visas garneles, kas nozvejotas rajonā 3L un visu Grenlandes paltusu, kas nozvejots apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos, marķē kā nozvejotus šajos attiecīgajos rajonos.

3.   Tās pašas sugas nozvejas izvieto nepārprotami atsevišķi no citu sugu nozvejām. Visas nozvejas, kas nozvejotas NAFO uzraudzības apgabalā, novieto atsevišķi no nozvejām, kas nozvejotas ārpus šā rajona.

Nozvejas var novietot vairāk nekā vienā kravas telpas daļā, bet katrā kravas telpas daļā, kur nozveja ir izvietota, to tur nepārprotami atsevišķi no citu sugu nozvejām, izmantojot plastmasu, finieri, linumu utt.

31. pants

Produkcijas zvejas žurnāls un izkraušanas plāns

1.   Papildus tam, lai atbilstu Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11., un 12. pantam, kuģu kapteiņi zvejas žurnālā ieraksta šīs regulas XII pielikumā minēto informāciju.

2.   Katra dalībvalsts pirms katra mēneša 15. datuma elektroniskā veidā paziņo Komisijai par krājumu daudzumiem, kuri norādīti XIII pielikumā, kuri izkrauti krastā iepriekšējā mēneša laikā, un paziņo jebkuru saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu saņemto informāciju.

3.   Kopienas kuģa kapteinis attiecībā uz to sugu nozvejām, kas minētas ID pielikumā, veic ierakstus:

| a) | produkcijas zvejas žurnālā, kurā katrai sugai norādīta tās kopējā produkcija; |
| --- | --- |

a)

produkcijas zvejas žurnālā, kurā katrai sugai norādīta tās kopējā produkcija;

| b) | kraušanas plānā, kas parāda dažādu sugu izvietojumu kravas telpās, kā arī katras sugas daudzumu uz kuģa pēc produkta svara, kas norādīts kilogramos. |
| --- | --- |

b)

kraušanas plānā, kas parāda dažādu sugu izvietojumu kravas telpās, kā arī katras sugas daudzumu uz kuģa pēc produkta svara, kas norādīts kilogramos.

4.   Produkcijas zvejas žurnālu un kraušanas plānu, kas minēti 3. punktā, katru dienu atjauno par iepriekšējo dienu, rēķinot no plkst. 00.00 (UTC) līdz plkst. 24.00 (UTC), un glabā uz kuģa, kamēr tas netiek pilnībā izkrauts.

5.   Kuģa kapteinis sniedz nepieciešamo atbalstu zvejas žurnālā uzrādīto daudzumu un apstrādāto produktu, kurus glabā uz klāja, pārbaudes veikšanai.

32. pants

Zvejas rīki

Kad veic specializēto zveju attiecībā uz vienu vai vairākām sugām, kas minētas IX pielikumā, kuģiem nav zvejas rīku, kuru acu izmērs ir mazāks nekā tas, kas noteikts 26. pantā. Tomēr kuģi, kas zvejo tā paša brauciena gaitā rajonos, kas nav NAFO uzraudzības apgabals, var šādus zvejas rīkus turēt uz kuģa, nodrošinot, ka šie zvejas rīki ir droši piestiprināti un nokrauti, un nav pieejami tūlītējai izmantošanai, proti:

| a) | zvejas rīki ir atvienoti no traļu durvīm un to vilkšanas vai tralēšanas kabeļiem un vejeriem; un |
| --- | --- |

a)

zvejas rīki ir atvienoti no traļu durvīm un to vilkšanas vai tralēšanas kabeļiem un vejeriem; un

| b) | zvejas rīki, kas atrodas uz vai virs klāja, ir droši nostiprināti pie virsbūves daļas. |
| --- | --- |

b)

zvejas rīki, kas atrodas uz vai virs klāja, ir droši nostiprināti pie virsbūves daļas.

33. pants

Pārkraušana

Kopienas kuģi neveic pārkraušanas darbības NAFO uzraudzības apgabalā, ja vien tie no savām kompetentajām iestādēm nav saņēmuši iepriekšēju atļauju šādai darbībai.

34. pants

Zvejas piepūles kontrole

1.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to kuģu zvejas piepūle, kas minēta 25. pantā, ir proporcionāla zvejas iespējām, kas pieejamas šai NAFO uzraudzības apgabalā.

2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai zvejas plānus to kuģiem, kas zvejo sugas NAFO uzraudzībasapgabalā, ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. janvārim vai pēc tam vismaz 30 dienas pirms šādu darbību uzsākšanas. Zvejas plānā, inter alia, norāda kuģi vai kuģus, kuri nodarbosies ar zveju, un plānoto zvejas dienu skaitu NAFO uzraudzības apgabalā.

Dalībvalstis orientējoši informē Komisiju par kuģu paredzētajām darbībām citos apgabalos.

Zvejas plāns atspoguļo kopējo nozvejas piepūli, kas tiks izvērsta, ņemot vērā zveju saistībā ar zvejas iespējām, kas pieejamas dalībvalstij, kura izdara paziņojumu.

Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. decembrim ziņo Komisijai par savu zvejas plānu īstenošanu, ietverot to kuģu skaitu, kas faktiski iesaistīti zvejniecībā, un kopējo zvejoto dienu skaitu.

4. IEDAĻA

Īpaši noteikumi ziemeļu garnelēm

35. pants

Ziemeļu garneļu zvejošana

Katra dalībvalsts ik dienas ziņo Komisijai par ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) daudzumu, ko NAFO uzraudzības apgabala 3L rajonā nozvejojuši kuģi, kas kuģo ar Kopienas karogu un ir reģistrēti Kopienā. Visas zvejas darbības notiek dziļumā, kas pārsniedz 200 metrus un ir ierobežotas līdz vienam kuģim katrai dalībvalstij vienlaikus.

5. IEDAĻA

Īpaši noteikumi Grenlandes paltusa atjaunošanas plānam

36. pants

Aizliegums attiecībā uz Grenlandes paltusu

Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot Grenlandes paltusu NAFO apakšrajonā 2 un 3KLMNO rajonos un atstāt uz klāja, pārkraut vai izkraut šajā zonā nozvejoto Grenlandes paltusu, ja tiem nav īpašas zvejas atļaujas, kuru izsniegusi dalībvalsts, ar kuras karogu tie kuģo.

37. pants

Kuģu saraksts

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kuģi, kuriem ir jāizsniedz 36. pantā minētās īpašās zvejas atļaujas, ir ietverti sarakstā, kur minēts to nosaukums un iekšējais reģistrācijas numurs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā. Dalībvalstis izsniedz īpašu zvejas atļauju tikai tad, ja kuģis reģistrēts NAFO kuģu reģistrā.

2.   Katra dalībvalsts nosūta Komisijai elektroniskā veidā sarakstu, kas noteikts 1. punktā, un visus turpmākos labojumus.

3.   Labojumus 1. punktā noteiktajam sarakstam iesniedz Komisijai vismaz piecas dienas pirms datuma, kad šim sarakstam jaunpievienots kuģis iebrauc apakšrajonā 2 un 3KLMNO rajonos. Komisija grozījumus sarakstā nekavējoties pārsūta NAFO sekretariātam.

4.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai sadalītu tās kvotu Grenlandes paltusam starp tās kuģiem, kas ietverti 1. punktā minētajā sarakstā. Dalībvalstis informē Komisiju par kvotu sadalījumu ne vēlāk kā 15 dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

38. pants

Ziņojumi

1.   Kuģu kapteiņi, kas minēti 37. panta 2. punktā, iesniedz karoga dalībvalstij šādus ziņojumus:

| a) | Grenlandes paltusa daudzums, kas paliek uz klāja, kad Kopienas kuģis iebrauc apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa iebraukšanas šajā zonā; |
| --- | --- |

a)

Grenlandes paltusa daudzums, kas paliek uz klāja, kad Kopienas kuģis iebrauc apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa iebraukšanas šajā zonā;

| b) | Grenlandes paltusa katras nedēļas nozveja. Šo ziņojumu pirmoreiz iesniedz ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa iebraukšanas apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos, vai, ja zvejas braucieni ilgst vairāk nekā septiņas dienas, vēlākais pirmdienā nozvejām, kas nozvejotas apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos iepriekšējās nedēļas laikā, kas beidzas svētdien pusnaktī; |
| --- | --- |

b)

Grenlandes paltusa katras nedēļas nozveja. Šo ziņojumu pirmoreiz iesniedz ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa iebraukšanas apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos, vai, ja zvejas braucieni ilgst vairāk nekā septiņas dienas, vēlākais pirmdienā nozvejām, kas nozvejotas apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos iepriekšējās nedēļas laikā, kas beidzas svētdien pusnaktī;

| c) | Grenlandes paltusa daudzums, kas tiek turēts uz klāja, kad kuģis izbrauc no apakšapgabala 2 un 3KLMNO rajoniem. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa izbraukšanas no šīs zonas, un tajā ietver zvejas dienu skaitu un kopējo nozveju šajā zonā; |
| --- | --- |

c)

Grenlandes paltusa daudzums, kas tiek turēts uz klāja, kad kuģis izbrauc no apakšapgabala 2 un 3KLMNO rajoniem. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa izbraukšanas no šīs zonas, un tajā ietver zvejas dienu skaitu un kopējo nozveju šajā zonā;

| d) | daudzums, kas iekrauts un izkrauts katras Grenlandes paltusa pārkraušanas laikā, kad kuģis uzturas apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos. Šos ziņojumus iesniedz ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas pabeigšanas. |
| --- | --- |

d)

daudzums, kas iekrauts un izkrauts katras Grenlandes paltusa pārkraušanas laikā, kad kuģis uzturas apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos. Šos ziņojumus iesniedz ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas pabeigšanas.

2.   Dalībvalstis pēc saņemšanas iesniedz Komisijai 1. punkta a), c) un d) apakšpunktā noteiktos ziņojumus.

3.   Kad tiek uzskatīts, ka Grenlandes paltusa nozveja, kas paziņota saskaņā ar 2. punktu, ir pārsniegusi 70 % no dalībvalstīm piešķirtās kvotas, kuģu kapteiņi ik pēc trim dienām iesniedz ziņojumus, kas attiecas uz 1. punkta b) apakšpunktu.

39. pants

Norādītās ostas

1.   Aizliegts izkraut krastā jebkuru daudzumu Grenlandes paltusa jebkurā citā vietā, kas nav ostas, kuras ir noteikušas NAFO Līgumslēdzējas puses. Grenlandes paltusa izkraušana ostās, kas nav Līgumslēdzēju pušu ostas, ir aizliegta.

2.   Dalībvalstis nosaka ostas, kurās var notikt Grenlandes paltusa izkraušana, un nosaka saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, ietverot noteikumus un nosacījumus Grenlandes paltusa daudzumu reģistrēšanai un ziņošanai par to katrā izkraušanā.

3.   Dalībvalstis 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas iesniedz Komisijai norādīto ostu sarakstu, un pēc tam 15 dienu laikā saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, kas minētas 2. punktā. Komisija šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam.

4.   Komisija nekavējoties nosūta visām dalībvalstīm 2. punktā minēto norādīto ostu, kā arī citu NAFO Līgumslēdzēju pušu norādītos ostu sarakstu.

40. pants

Pārbaude ostā

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi kuģi, kas iebrauc norādītajā ostā izkraut un/ vai pārkraut Grenlandes paltusu, kas nozvejots NAFO apakšapgabalā 2 un 3 KLMNO rajonos, tiek pakļauti pārbaudei ostā saskaņā ar NAFO ostas pārbaudes shēmu.

2.   Ir aizliegts izkraut un/ vai pārkraut nozvejas no kuģiem, kas minēti 1. punktā, kamēr nav ieradušies inspektori.

3.   Visu izkrauto daudzumu pirms pārvešanas uz saldētavu vai uz citu galamērķi nosver pa sugām.

4.   Dalībvalstis septiņu darba dienu laikā no datuma, kad pārbaude tika pabeigta, iesniedz NAFO sekretariātam, ar kopiju Komisijai, attiecīgo ostas pārbaudes ziņojumu.

41. pants

Izkraušanas un pārkraušanas aizliegšana kuģiem, kas nav Līgumslēdzēju pušu kuģi

Dalībvalstis nodrošina, ka Grenlandes paltusa izkraušana un pārkraušana no kuģiem, kas nav Līgumslēdzēju pušu kuģi, kuri ir iesaistīti zvejas darbībās NAFO uzraudzības apgabalā, ir aizliegta.

42. pants

Zvejas pasākumu pārraudzība

Dalībvalstis vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai ziņojumu par pasākumu īstenošanu, kas noteikti no 36. līdz 41. pantam, ietverot kopējo zvejas dienu skaitu.

6. IEDAĻA

Īpaši noteikumi sarkanasariem

43. pants

Sarkanasaru zvejniecība

1.   Katru otro pirmdienu tāda Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo sarkanasari NAFO uzraudzības apgabala apakšapgabalā 2 un rajonos IF, 3Kun 3M, paziņo kompetentām to dalībvalstu iestādēm, ar kuru karogu kuģis kuģo vai kurās kuģis ir reģistrēts, par nozvejoto sarkanasaru daudzumiem šajās zonās divu nedēļu laikā, kas beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 12 pusnaktī.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, paziņojumu sniedz katru nedēļu pirmdienā.

2.   Dalībvalstis ziņo Komisijai katru otro otrdienu pirms plkst. 12 pusdienlaikā par divu nedēļu laikposmu, kas beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 12 pusnaktī, par to kuģu nozvejotajiem sarkanasara daudzumiem NAFO uzraudzības apgabala apakšapgabalā 2 un rajonos IF, 3K un 3M, kas kuģo ar to karogiem un ir reģistrēti to teritorijā.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, ziņojumus nosūta katru nedēļu.

VII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO CCAMLR APGABALĀ

1. IEDAĻA

Ierobežojumi un informācijas prasības attiecībā uz kuģi

44. pants

Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi

1.   Specializētā to sugu zveja, kas norādītas XIV pielikumā, ir aizliegta minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos.

2.   Jaunai un pētnieciskai zvejai nozvejas un piezvejas ierobežojumi, kas norādīti XV pielikumā, attiecas uz minētajā pielikumā norādītajiem apakšapgabaliem.

45. pants

Informācijas prasības attiecībā uz kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā

1.   Papildus informācijas prasībām attiecībā uz apstiprinātajiem kuģiem, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. punktā, dalībvalstis attiecībā uz šiem kuģiem, sākot ar 2005. gada 1. augustu, Komisijai dara zināmu šādu informāciju:

| a) | kuģa IMO numurs (ja izdots); |
| --- | --- |

a)

kuģa IMO numurs (ja izdots);

| b) | iepriekšējais karogs, ja tāds ir; |
| --- | --- |

b)

iepriekšējais karogs, ja tāds ir;

| c) | starptautiskais radio izsaukuma signāls; |
| --- | --- |

c)

starptautiskais radio izsaukuma signāls;

| d) | kuģa īpašnieka (-u) un ikviena īpašuma beneficiāra (-u), vārds un adrese, ja zināms; |
| --- | --- |

d)

kuģa īpašnieka (-u) un ikviena īpašuma beneficiāra (-u), vārds un adrese, ja zināms;

| e) | kuģa veids; |
| --- | --- |

e)

kuģa veids;

| f) | kur un kad uzbūvēts; |
| --- | --- |

f)

kur un kad uzbūvēts;

| g) | garums; |
| --- | --- |

g)

garums;

| h) | krāsaina kuģa fotogrāfija, kas sastāv no:






  i) | vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa labo bortu visā tā garumā un visas konstruktīvās iezīmes; |
| --- | --- | --- |

h)

krāsaina kuģa fotogrāfija, kas sastāv no:

i)

vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa labo bortu visā tā garumā un visas konstruktīvās iezīmes;

| ii) | vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa kreiso bortu visā tā garumā un visas konstruktīvās iezīmes; |
| --- | --- |

ii)

vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa kreiso bortu visā tā garumā un visas konstruktīvās iezīmes;

| iii) | vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa pakaļgalu, kas fotografēta tieši no kuģa pakaļgala; |
| --- | --- |

iii)

vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa pakaļgalu, kas fotografēta tieši no kuģa pakaļgala;

| i) | pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu pret viltojumiem drošu uz kuģa uzstādīto satelītuzraudzības iekārtu darbību. |
| --- | --- |

i)

pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu pret viltojumiem drošu uz kuģa uzstādīto satelītuzraudzības iekārtu darbību.

2.   No 2005. gada 1. augusta dalībvalstis, ciktāl tas ir iespējams, Komisijai dara zināmu arī šādu informāciju, kas attiecas kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR rajonā:

| a) | kuģa operatora vārds un adrese, ja tā atšķiras no kuģa īpašnieka(u) vārda un adreses; |
| --- | --- |

a)

kuģa operatora vārds un adrese, ja tā atšķiras no kuģa īpašnieka(u) vārda un adreses;

| b) | kuģa kapteiņa un, attiecīgā gadījumā, zvejas meistara vārds un tautība; |
| --- | --- |

b)

kuģa kapteiņa un, attiecīgā gadījumā, zvejas meistara vārds un tautība;

| c) | zvejas metodes vai metožu veids; |
| --- | --- |

c)

zvejas metodes vai metožu veids;

| d) | traļa rāmis(m); |
| --- | --- |

d)

traļa rāmis(m);

| e) | bruto reģistrētā kravnesība; |
| --- | --- |

e)

bruto reģistrētā kravnesība;

| f) | kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri); |
| --- | --- |

f)

kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri);

| g) | parastais apkalpes sastāvs; |
| --- | --- |

g)

parastais apkalpes sastāvs;

| h) | galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kW); |
| --- | --- |

h)

galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kW);

| i) | kravnesība (tonnas), zivju tilpņu skaits un to ietilpība (m3); |
| --- | --- |

i)

kravnesība (tonnas), zivju tilpņu skaits un to ietilpība (m3);

| j) | jebkura cita informācija (piem., ledus klasifikācija), kas tiek uzskatīta par nepieciešamu. |
| --- | --- |

j)

jebkura cita informācija (piem., ledus klasifikācija), kas tiek uzskatīta par nepieciešamu.

2. IEDAĻA

Pētnieciskā zveja

46. pants

Piedalīšanās pētnieciskajā zvejā

1.   Zvejas kuģi, kas kuģo ar Spānijas karogu un reģistrēti Spānijā, un ir pieteikti CCAMLR, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. pantu var piedalīties pētnieciskajā ilkņzivju āķu — jedu zvejā apakšapgabalā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem, un 58.4.3b) ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem.

2.   Rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b) vienlaikus nedrīkst zvejot vairāk kā viens zvejas kuģis.

3.   Ņemot vērā apakšapgabalu 88.1 un rajonus 58.4.1 un 58.4.2, kopējie nozvejas un piezvejas ierobežojumi katrā apakšapgabalā un rajonā un to sadalījums starp maza mēroga pētniecības vienībām (SSRUs) katrā no tiem ir noteikts XV pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad ziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas ierobežojumu, un SSRU slēdz līdz sezonas beigām.

4.   Zveja notiek lielā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai būtu iespējams iegūt informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu zvejniecības iespējas un izvairītos no pārmērīgas nozvejas un zvejas piepūles koncentrācijas. Tomēr zveja rajonos 58.4.1 un 58.4.2 ir aizliegta dziļumos, kas mazāki par 550 m.

47. pants

Ziņošanas sistēmas

Zvejas kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kura minēta 46. pantā, izmanto šādas nozvejas un piepūles ziņojumu sistēmas:

| a) | piecu dienu nozveja un piepūles ziņojumu sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis nozvejas un piepūles ziņojumus iesniedz Komisijai tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR ne vēlāk kā divas darba dienas pēc katra ziņojuma laikposma beigām. Apakšapgabalā 88.1 un rajonos 58.4.1 un 58.42 ziņošanu veiks maza mēroga pētniecības vienības; |
| --- | --- |

a)

piecu dienu nozveja un piepūles ziņojumu sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis nozvejas un piepūles ziņojumus iesniedz Komisijai tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR ne vēlāk kā divas darba dienas pēc katra ziņojuma laikposma beigām. Apakšapgabalā 88.1 un rajonos 58.4.1 un 58.42 ziņošanu veiks maza mēroga pētniecības vienības;

| b) | katra mēneša nelielā mēroga nozvejas un piepūles ziņošanas sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā; |
| --- | --- |

b)

katra mēneša nelielā mēroga nozvejas un piepūles ziņošanas sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā;

| c) | ziņo par izkrauto Patagonijas ilkņzivju un Antarktisko ilkņzivju kopējo skaitu un svaru, ietverot tos, kas ir “recekļainas masas” stāvoklī. |
| --- | --- |

c)

ziņo par izkrauto Patagonijas ilkņzivju un Antarktisko ilkņzivju kopējo skaitu un svaru, ietverot tos, kas ir “recekļainas masas” stāvoklī.

48. pants

Īpašās prasības

1.   Pētnieciskās zvejas, kas minētas 46. pantā, veic saskaņā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 600/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija (29), ņemot vērā pasākumus jūras putnu nejaušās mirstības samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Papildus šiem pasākumiem:

| a) | atkritumu izmešana šajās zvejniecībās ir aizliegta; |
| --- | --- |

a)

atkritumu izmešana šajās zvejniecībās ir aizliegta;

| b) | kuģus, kas piedalās pētnieciskajās zvejās rajonos 58.4.1 un 58.4.2, kuri atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu gremdēm, atbrīvo no nakts uzstādīšanas prasības; tomēr kuģi, kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, nekavējoties atgriežas pie nakts uzstādīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu; |
| --- | --- |

b)

kuģus, kas piedalās pētnieciskajās zvejās rajonos 58.4.1 un 58.4.2, kuri atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu gremdēm, atbrīvo no nakts uzstādīšanas prasības; tomēr kuģi, kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, nekavējoties atgriežas pie nakts uzstādīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu;

| c) | kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā apakšapgabalā 88.1 un rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b), kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, nekavējoties pārtrauc zveju, un tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2004/05. gada sezonas beigām. |
| --- | --- |

c)

kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā apakšapgabalā 88.1 un rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b), kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, nekavējoties pārtrauc zveju, un tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2004/05. gada sezonas beigām.

2.   Uz zvejas kuģiem, kas piedalās pētnieciskajā zvejā FAO apakšapgabalā 88.1, attiecas šādas papildu prasības:

| a) | kuģiem ir aizliegts izmest:






  i) | naftas produktus vai degvielas produktus, vai naftas pārpalikumus jūrā, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par piesārņojuma novēršanu no kuģiem) I pielikumā; |
| --- | --- | --- |

a)

kuģiem ir aizliegts izmest:

i)

naftas produktus vai degvielas produktus, vai naftas pārpalikumus jūrā, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par piesārņojuma novēršanu no kuģiem) I pielikumā;

| ii) | atkritumus; |
| --- | --- |

ii)

atkritumus;

| iii) | pārtikas atkritumus, kas nevar iziet caur filtru ar atvērumiem, kuri nav lielāki par 25 mm; |
| --- | --- |

iii)

pārtikas atkritumus, kas nevar iziet caur filtru ar atvērumiem, kuri nav lielāki par 25 mm;

| iv) | mājputnu gaļu vai tās sastāvdaļas (tostarp olu čaumalas); |
| --- | --- |

iv)

mājputnu gaļu vai tās sastāvdaļas (tostarp olu čaumalas);

| v) | notekūdeni 12 jūras jūdžu attālumā no zemes vai ledājiem, vai notekūdeni, ja kuģis brauc ar ātrumu, kas mazāks par 4 mezgliem; |
| --- | --- |

v)

notekūdeni 12 jūras jūdžu attālumā no zemes vai ledājiem, vai notekūdeni, ja kuģis brauc ar ātrumu, kas mazāks par 4 mezgliem;

| vi) | dedzināšanas pelnus. |
| --- | --- |

vi)

dedzināšanas pelnus.

| b) | apakšapgabalā 88.1 neieved dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus, un no apakšapgabala 88.1 aizvāc apstrādātus mājputnus, kas nav apēsti; |
| --- | --- |

b)

apakšapgabalā 88.1 neieved dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus, un no apakšapgabala 88.1 aizvāc apstrādātus mājputnus, kas nav apēsti;

| c) | ilkņzivju zveja apakšapgabalā 88.1 ir aizliegta 10 jūras jūdzes no Bolenī salu krasta. |
| --- | --- |

c)

ilkņzivju zveja apakšapgabalā 88.1 ir aizliegta 10 jūras jūdzes no Bolenī salu krasta.

49. pants

Zvejas darbību definīcija

1.   Šajā iedaļā zvejas darbība nozīmē vienu vai vairāku jedu ievietošanu vienā vietā. Precīzu zvejas darbības ģeogrāfisko atrašanās vietu nosaka jedas vai jedu vidus punkts, kas izvietots ziņošanai par nozveju un piepūli.

2.   Lai zvejas darbība tiktu uzskatīta par pētniecisku zvejas darbību:

| a) | katra pētnieciska zvejas darbība tiek veikta atstatus no otras pētnieciskas zvejas darbības ne mazāk par 5 jūras jūdzēm, attālums jāmēra no katras pētnieciskas zvejas darbības ģeogrāfiskā viduspunkta; |
| --- | --- |

a)

katra pētnieciska zvejas darbība tiek veikta atstatus no otras pētnieciskas zvejas darbības ne mazāk par 5 jūras jūdzēm, attālums jāmēra no katras pētnieciskas zvejas darbības ģeogrāfiskā viduspunkta;

| b) | katrā zvejas darbībā izmanto vismaz 3 500 āķus un ne vairāk kā 10 000 āķus; tas var veidot vairākas atsevišķas jedas, kas izliktas tajā pašā vietā; |
| --- | --- |

b)

katrā zvejas darbībā izmanto vismaz 3 500 āķus un ne vairāk kā 10 000 āķus; tas var veidot vairākas atsevišķas jedas, kas izliktas tajā pašā vietā;

| c) | katrai zvejas darbībai ar āķu jedām tralim ir ūdenī atrašanās laiks, kas nav mazāks par sešām stundām, kas tiek mērīts no ievietošanas procesa pabeigšanas laika līdz izvilkšanas procesa sākšanai. |
| --- | --- |

c)

katrai zvejas darbībai ar āķu jedām tralim ir ūdenī atrašanās laiks, kas nav mazāks par sešām stundām, kas tiek mērīts no ievietošanas procesa pabeigšanas laika līdz izvilkšanas procesa sākšanai.

50. pants

Izpētes plāni

Zvejas kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kas minēta 46. pantā, īsteno pētniecības plānus katrā un visos SSRUs, kuros FAO apakšapgabals 88.1 un rajoni 58.4.1 un 58.4.2 ir sadalīti. Pētniecības plānu īsteno šādi:

| a) | pirmās ieiešanas laikā SSRU pirmos 10 tralējumus, kas apzīmēti kā “pirmās sērijas”, apzīmē kā “pētniecības tralējumi” saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 49. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

pirmās ieiešanas laikā SSRU pirmos 10 tralējumus, kas apzīmēti kā “pirmās sērijas”, apzīmē kā “pētniecības tralējumi” saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 49. panta 2. punktā;

| b) | nākamās 10 zvejas darbības vai 10 nozvejas tonnas, lai kurš ierobežojošais līmenis sasniegts, tiek apzīmētas kā “otrās sērijas”. Otrās sērijas zvejas darbības, kuģa kapteinim rīkojoties piesardzīgi, var tikt zvejotas kā daļa no parastas pētnieciskās zvejas. Tomēr, nodrošinot, ka tās atbilst 49. panta 2. punkta prasībām, šīs zvejas darbības var apzīmēt arī kā pētnieciskas zvejas darbības; |
| --- | --- |

b)

nākamās 10 zvejas darbības vai 10 nozvejas tonnas, lai kurš ierobežojošais līmenis sasniegts, tiek apzīmētas kā “otrās sērijas”. Otrās sērijas zvejas darbības, kuģa kapteinim rīkojoties piesardzīgi, var tikt zvejotas kā daļa no parastas pētnieciskās zvejas. Tomēr, nodrošinot, ka tās atbilst 49. panta 2. punkta prasībām, šīs zvejas darbības var apzīmēt arī kā pētnieciskas zvejas darbības;

| c) | pēc zvejas darbību pirmās un otrās sērijas pabeigšanas, ja kuģa kapteinis vēlas turpināt zvejot SSRU, kuģim jāuzsāk “trešā sērija”, kas noved kopsummā pie 20 pētnieciskās zvejas darbībām, kuras paveiktas trīs sērijās. Zvejas darbību trešo sēriju pabeidz tā paša apmeklējuma laikā kā pirmo un otro sēriju SSRU; |
| --- | --- |

c)

pēc zvejas darbību pirmās un otrās sērijas pabeigšanas, ja kuģa kapteinis vēlas turpināt zvejot SSRU, kuģim jāuzsāk “trešā sērija”, kas noved kopsummā pie 20 pētnieciskās zvejas darbībām, kuras paveiktas trīs sērijās. Zvejas darbību trešo sēriju pabeidz tā paša apmeklējuma laikā kā pirmo un otro sēriju SSRU;

| d) | pēc trešās sērijas 20 pētniecisko zvejas darbību pabeigšanas, kuģis var turpināt zvejot SSRU; |
| --- | --- |

d)

pēc trešās sērijas 20 pētniecisko zvejas darbību pabeigšanas, kuģis var turpināt zvejot SSRU;

| e) | SSRU A, B, C, E un G apakšapgabalā 88.1, kur zvejošanai piemērotais jūras dibens ir mazāks nekā 15 000 km2, b), c) un d) punktu nepiemēro, un pēc 10 pētniecisku zvejas darbību pabeigšanas zvejas kuģis var turpināt zvejot SSRU. |
| --- | --- |

e)

SSRU A, B, C, E un G apakšapgabalā 88.1, kur zvejošanai piemērotais jūras dibens ir mazāks nekā 15 000 km2, b), c) un d) punktu nepiemēro, un pēc 10 pētniecisku zvejas darbību pabeigšanas zvejas kuģis var turpināt zvejot SSRU.

51. pants

Datu savākšanas plāni

1.   Zvejas kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kura minēta 46. pantā, ievieš datu savākšanas plānus katrā un visās SSRU, kurās iedalīts FAO apakšapgabals 88.1 un rajoni 58.4.1, un 58.4.2. Datu vākšanas plāns ietver šādus datus:

| a) | atrašanās vieta un jūras dziļums katra vada galā nozvejā; |
| --- | --- |

a)

atrašanās vieta un jūras dziļums katra vada galā nozvejā;

| b) | izlikšana, atrašanās ūdenī un nozvejas laiks; |
| --- | --- |

b)

izlikšana, atrašanās ūdenī un nozvejas laiks;

| c) | to zivju skaits un sugas, kas palikušas uz ūdens virsmas pie izvilkšanas; |
| --- | --- |

c)

to zivju skaits un sugas, kas palikušas uz ūdens virsmas pie izvilkšanas;

| d) | izlikto āķu skaits; |
| --- | --- |

d)

izlikto āķu skaits;

| e) | ēsmas veids; |
| --- | --- |

e)

ēsmas veids;

| f) | piekošanās rezultativitāte (%); |
| --- | --- |

f)

piekošanās rezultativitāte (%);

| g) | āķa veids; un |
| --- | --- |

g)

āķa veids; un

| h) | jūras un mākoņu apstākļi un mēness fāze vadu izlikšanas laikā. |
| --- | --- |

h)

jūras un mākoņu apstākļi un mēness fāze vadu izlikšanas laikā.

2.   Visus datus, kas minēti 1. punktā, vāc katrai pētniecības nozvejai; konkrēti, visas zivis pētniecības nozvejā līdz 100 zivīm tiek nomērītas, un tiek izveidoti vismaz 30 zivju paraugi bioloģiskiem pētījumiem. Kad nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, zivju paraugu izveidē tiek izmantota nejaušības metode.

52. pants

Marķēšanas programma

Katrs zvejas kuģis, kas piedalās pētnieciskajās zvejā, kura minēta 46. pantā, īsteno šādu marķēšanas programmu:

| a) | Ilkņzivju īpatņus marķē un atlaiž atpakaļ, ar koeficientu viens īpatnis uz tonnu no nozvejotā jēlsvara, kas nozvejots visas sezonas laikā, saskaņā ar CCAMLR marķēšanas protokolu. Kuģi pārtrauc marķēšanu tikai tad, kad tie iezīmējuši 500 īpatņus vai atstājuši zvejniecību, iezīmējot vienu īpatni uz tonnu nozvejotā jēlsvara; |
| --- | --- |

a)

Ilkņzivju īpatņus marķē un atlaiž atpakaļ, ar koeficientu viens īpatnis uz tonnu no nozvejotā jēlsvara, kas nozvejots visas sezonas laikā, saskaņā ar CCAMLR marķēšanas protokolu. Kuģi pārtrauc marķēšanu tikai tad, kad tie iezīmējuši 500 īpatņus vai atstājuši zvejniecību, iezīmējot vienu īpatni uz tonnu nozvejotā jēlsvara;

| b) | programmas mērķis ir marķēt visu lielumu īpatņus, lai atbilstu viena īpatņa iezīmēšanas prasībām uz tonnu nozvejotā jēlsvara. Visus atlaistos īpatņus marķē dubulti, un atlaišana ietver pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko apgabalu; |
| --- | --- |

b)

programmas mērķis ir marķēt visu lielumu īpatņus, lai atbilstu viena īpatņa iezīmēšanas prasībām uz tonnu nozvejotā jēlsvara. Visus atlaistos īpatņus marķē dubulti, un atlaišana ietver pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko apgabalu;

| c) | visi marķējumi ir skaidri uzdrukāti ar vienreizējo sērijas numuru un atgriešanas adresi, lai varētu izsekot marķējuma izcelsmei, ja marķēto īpatni nozvejo atkārtoti; |
| --- | --- |

c)

visi marķējumi ir skaidri uzdrukāti ar vienreizējo sērijas numuru un atgriešanas adresi, lai varētu izsekot marķējuma izcelsmei, ja marķēto īpatni nozvejo atkārtoti;

| d) | visi atkārtoti nozvejotie īpatņi (t.i., nozvejotās zivis, kurās iepriekš ir ievietots žetons) netiek atkārtoti palaistas vaļā, pat ja tie ir bijuši brīvībā tikai uz īsu laikposmu; |
| --- | --- |

d)

visi atkārtoti nozvejotie īpatņi (t.i., nozvejotās zivis, kurās iepriekš ir ievietots žetons) netiek atkārtoti palaistas vaļā, pat ja tie ir bijuši brīvībā tikai uz īsu laikposmu;

| e) | visus atkārtoti nozvejotos īpatņus bioloģiski pārbauda (garums, svars, dzimums, gonādas stāvoklis) un elektroniski nofotografē, ja iespējams, atjauno otolītu un noņem marķējumu; |
| --- | --- |

e)

visus atkārtoti nozvejotos īpatņus bioloģiski pārbauda (garums, svars, dzimums, gonādas stāvoklis) un elektroniski nofotografē, ja iespējams, atjauno otolītu un noņem marķējumu;

| f) | visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus, kas reģistrē marķējumu otrreizēju nozvejošanu, elektroniski nosūta CCAMLR formātā uz CCAMLR trīs mēnešu laikā pēc zvejas kuģa izbraukšanas no šīm zvejniecībām; |
| --- | --- |

f)

visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus, kas reģistrē marķējumu otrreizēju nozvejošanu, elektroniski nosūta CCAMLR formātā uz CCAMLR trīs mēnešu laikā pēc zvejas kuģa izbraukšanas no šīm zvejniecībām;

| g) | visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus, kas reģistrē marķējumu otrreizēju nozvejošanu, un īpatņus no otrreizējas nozvejošanas, elektroniski nosūta CCAMLR formātā attiecīgai valsts marķējuma datu krātuvei, kā sīkāk izklāstīts CCAMLR marķēšanas protokolā. |
| --- | --- |

g)

visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus, kas reģistrē marķējumu otrreizēju nozvejošanu, un īpatņus no otrreizējas nozvejošanas, elektroniski nosūta CCAMLR formātā attiecīgai valsts marķējuma datu krātuvei, kā sīkāk izklāstīts CCAMLR marķēšanas protokolā.

53. pants

Zinātniskie novērotāji

Katram zvejas kuģim, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kura minēta 46. pantā, uz kuģa visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR Starptautiskās zinātniskās novērošanas shēmu.

VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

54. pants

Zinātniskā uzraudzība

1.   Šī regula neattiecas uz zvejas darbībām, kas tiek veiktas tikai zinātnisko pētījumu mērķiem, kurus veic saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un tās vadībā un par kuriem Komisija un dalībvalstis, kurās šis pētījums veikts, ir bijušas iepriekš informētas.

2.   Jūras organismi, kas nozvejoti 1. apakšpunktā minētajiem mērķiem, var tikt pārdoti, uzglabāti, izlikti apskatei vai piedāvāti pārdošanai, paredzot, ka:

| a) | tie atbilst standartiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā un mārketinga standartiem, kas pieņemti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zvejniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (30) 2. pantam, vai |
| --- | --- |

a)

tie atbilst standartiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā un mārketinga standartiem, kas pieņemti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zvejniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (30) 2. pantam, vai

| b) | tie ir tieši pārdoti nolūkā, kas nav lietošana pārtikā. |
| --- | --- |

b)

tie ir tieši pārdoti nolūkā, kas nav lietošana pārtikā.

55. pants

Datu nosūtīšana

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2847/93 datus, kas attiecas uz nozvejoto krājumu daudzumu izkraušanu, dalībvalstis elektroniskā veidā nosūta Komisijai, izmantojot krājumu kodus, kas izklāstīti katrā krājuma tabulā.

56. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

Kur CCAMLR apgabala KPN ir noteikta laikposmiem, kas sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, 44. pants stājas spēkā ar KPN pieteikuma attiecīgo laikposmu sākumu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 22. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

C. VEERMAN

I PIELIKUMS

ZVEJAS IESPĒJAS, KAS PIEMĒROJAMAS KOPIENAS ZVEJAS KUĢIEM RAJONOS, KUR PASTĀV NOZVEJAS IEROBEŽOJUMI, UN TREŠO VALSTU KUĢIEM EK ŪDEŅOS, PĒC SUGĀM UN RAJONIEM (DZĪVSVARA TONNĀS, JA VIEN NAV NORĀDĪTS CITĀDI)

Šīs regulas 9. panta piemērošanas nolūkiem visi šajā pielikumā noteiktie zvejas ierobežojumi ir uzskatāmi par kvotām, un tāpēc uz tiem attiecas noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2847/93, un jo īpaši tās 14. un 15. pantā.

Attiecībā uz katru rajonu zivju krājumi ir noteikti sugu latīņu nosaukumu alfabēta kārtībā. Šīs regulas nolūkā ir dota šāda sugas vārdu un latīņu nosaukumu atbilstību tabula:

| Sugas plaši pazīstams nosaukums | Alfa-3 kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Garspuru tunzivs | ALB | Thunnus alalunga |
| Beriksi | ALF | Beryx spp. |
| Rietumatlantijas plekste | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Anšovs | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Jūrasvelnu dzimta | ANF | Lophiidae |
| Antarktiskā leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Atlantijas vilkzivs | CAT | Anarhichas lupus |
| Atlantijas paltuss | HAL | Hippoglossus hippoglossus |
| Atlantijas lasis | SAL | Salmo salar |
| Milzu haizivs | BSK | Cetorhinus maximus |
| Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus |
| Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea |
| Ogļzivs | BSF | Aphanopus carbo |
| Melnspuru leduszivs | SSI | Chaenocephalus aceratus |
| Zilā jūraslīdaka | BLI | Molva dypterigia |
| Blue marlin | BUM | Makaira nigricans |
| Putasu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Zilā tunzivs | BFT | Thunnus thynnus |
| Menca | COD | Gadus morhua |
| Jūrasmēle | SOL | Solea solea |
| Krabji | PAI | Paralomis spp. |
| Limanda | DAB | Limanda limanda |
| Plekstveidīgie | FLX | Pleuronectiformes |
| Baltijas plekste | FLX | Platichthys flesus |
| Diegspuru vēdzeles | FOX | Phycis spp. |
| Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus |
| Grenlandes paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Makrūrzivis | GRV | Macrourus spp. |
| Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Pelēkā nototēnija | NOS | Lepidonotothen squamifrons |
| Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Heks | HKE | Merluccius merluccius |
| Siļķe | HER | Clupea harengus |
| Stavridas | JAX | Trachurus spp. |
| Zilā nototēnija | NOG | Gobionotothen gibberifrons |
| Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Krils | KRI | Euphausia superba |
| Laternzivs | LAC | Lampanyctus achirus |
| Pelēkā īsradzes haizivs | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt |
| Jūraslīdaka | LIN | Molva molva |
| Atlantijas makrele | MAC | Scomber scombrus |
| Marmora nototēnija | NOR | Notothenia rossii |
| Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Ziemeļu garnele | PRA | Pandalus borealis |
| Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus |
| Esmarka menca | NOP | Trisopterus esmarki |
| Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| “Penaeus” garneles | PEN | Penaeus spp. |
| Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa |
| Polārmenca | POC | Boreogadus saida |
| Pollaks | POL | Pollachius pollachius |
| Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus |
| Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Sarkanasari | RED | Sebastes spp. |
| Sarkanspuru pagele | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Ziemeļu markūrzivs | RHG | Macrourus berglax |
| Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Saida | POK | Pollachius virens |
| Tūbīšu dzimta | SAN | Ammodytidae |
| Īsspuras kalmāri | SQI | Illex illecebrosus |
| Raju dzimta | SRX-RAJ | Rajidae |
| Melnā dzelkņhaizivs | ETP | Etmopterus pusillus |
| Sniega krabis | PCR | Chionoecetes spp. |
| Melnā leduszivs | SGI | Pseudochaenichthys georgianus |
| Lielacu jūraslīdaka | SLI | Molva macrophthalmus |
| Brētliņas | SPR | Sprattus sprattus |
| Dzelkņhaizivs | DGS | Squalus acanthias |
| Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius |
| Bāra haizivs | GAG | Galeorhinus galeus |
| Akmeņplekste | TUR | Psetta maxima |
| Brosme | USK | Brosme brosme |
| Vienraga leduszivs | LIC | Channichthys rhinoceratus |
| Nakts dzelkņhaizivs | ETX | Etmopterus spinax |
| Amerikas baltā jūrasvēdzele | HKW | Urophycis tenuis |
| Baltā marlīna | WHM | Tetrapturus alba |
| Merlangs | WHG | Merlangius merlangus |
| Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Dzeltenspuru tunzivs | YFT | Thunnus albacares |
| Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea |

Sugas plaši pazīstams nosaukums

Alfa-3 kods

Zinātniskais nosaukums

Garspuru tunzivs

ALB

Thunnus alalunga

Beriksi

ALF

Beryx spp.

Rietumatlantijas plekste

PLA

Hippoglossoides platessoides

Anšovs

ANE

Engraulis encrasicolus

Jūrasvelnu dzimta

ANF

Lophiidae

Antarktiskā leduszivs

ANI

Champsocephalus gunnari

Patagonijas ilkņzivs

TOP

Dissostichus eleginoides

Atlantijas vilkzivs

CAT

Anarhichas lupus

Atlantijas paltuss

HAL

Hippoglossus hippoglossus

Atlantijas lasis

SAL

Salmo salar

Milzu haizivs

BSK

Cetorhinus maximus

Lielacu tunzivs

BET

Thunnus obesus

Gardeguna spurainā haizivs

DCA

Deania calcea

Ogļzivs

BSF

Aphanopus carbo

Melnspuru leduszivs

SSI

Chaenocephalus aceratus

Zilā jūraslīdaka

BLI

Molva dypterigia

Blue marlin

BUM

Makaira nigricans

Putasu

WHB

Micromesistius poutassou

Zilā tunzivs

BFT

Thunnus thynnus

Menca

COD

Gadus morhua

Jūrasmēle

SOL

Solea solea

Krabji

PAI

Paralomis spp.

Limanda

DAB

Limanda limanda

Plekstveidīgie

FLX

Pleuronectiformes

Baltijas plekste

FLX

Platichthys flesus

Diegspuru vēdzeles

FOX

Phycis spp.

Ziemeļatlantijas argentīna

ARU

Argentina silus

Grenlandes paltuss

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Makrūrzivis

GRV

Macrourus spp.

Lielā laternhaizivs

ETR

Etmopterus princeps

Pelēkā nototēnija

NOS

Lepidonotothen squamifrons

Pikša

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Heks

HKE

Merluccius merluccius

Siļķe

HER

Clupea harengus

Stavridas

JAX

Trachurus spp.

Zilā nototēnija

NOG

Gobionotothen gibberifrons

Melnā haizivs

SCK

Dalatias licha

Krils

KRI

Euphausia superba

Laternzivs

LAC

Lampanyctus achirus

Pelēkā īsradzes haizivs

GUQ

Centrophorus squamosus

Mazmutes plekste

LEM

Microstomus kitt

Jūraslīdaka

LIN

Molva molva

Atlantijas makrele

MAC

Scomber scombrus

Marmora nototēnija

NOR

Notothenia rossii

Megrimi

LEZ

Lepidorhombus spp.

Ziemeļu garnele

PRA

Pandalus borealis

Norvēģijas omārs

NEP

Nephrops norvegicus

Esmarka menca

NOP

Trisopterus esmarki

Atlantijas lielgalvis

ORY

Hoplostethus atlanticus

“Penaeus” garneles

PEN

Penaeus spp.

Jūras zeltplekste

PLE

Pleuronectes platessa

Polārmenca

POC

Boreogadus saida

Pollaks

POL

Pollachius pollachius

Siļķu haizivs

POR

Lamna nasus

Baltacu haizivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Sarkanasari

RED

Sebastes spp.

Sarkanspuru pagele

SBR

Pagellus bogaraveo

Ziemeļu markūrzivs

RHG

Macrourus berglax

Strupdeguna garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Saida

POK

Pollachius virens

Tūbīšu dzimta

SAN

Ammodytidae

Īsspuras kalmāri

SQI

Illex illecebrosus

Raju dzimta

SRX-RAJ

Rajidae

Melnā dzelkņhaizivs

ETP

Etmopterus pusillus

Sniega krabis

PCR

Chionoecetes spp.

Melnā leduszivs

SGI

Pseudochaenichthys georgianus

Lielacu jūraslīdaka

SLI

Molva macrophthalmus

Brētliņas

SPR

Sprattus sprattus

Dzelkņhaizivs

DGS

Squalus acanthias

Zobenzivs

SWO

Xiphias gladius

Bāra haizivs

GAG

Galeorhinus galeus

Akmeņplekste

TUR

Psetta maxima

Brosme

USK

Brosme brosme

Vienraga leduszivs

LIC

Channichthys rhinoceratus

Nakts dzelkņhaizivs

ETX

Etmopterus spinax

Amerikas baltā jūrasvēdzele

HKW

Urophycis tenuis

Baltā marlīna

WHM

Tetrapturus alba

Merlangs

WHG

Merlangius merlangus

Sarkanā plekste

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Dzeltenspuru tunzivs

YFT

Thunnus albacares

Dzeltenastes plekste

YEL

Limanda ferruginea

IA PIELIKUMS

BALTIJAS JŪRA

Visas KPN šajā rajonā, izņemot buti un mencu apakšrajonos 25–32, ir pieņemti saskaņā ar IBSFC.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Apakšrajoni 30-31
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšrajoni 30-31

HER/3D30.; HER/3D31.

Somija

52 471

Zviedrija

11 529

EK

64 000

KPN

64 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Apakšrajoni 22-24
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšrajoni 22-24

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Dānija

6 448

Vācija

25 380

Somija

3

Polija

5 985

Zviedrija

8 184

EK

46 000

KPN

46 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Apakšrajoni 25-29 (izņemot Rīgas jūras līci) un 32
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšrajoni 25-29 (izņemot Rīgas jūras līci) un 32

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32.

Dānija

2 588

Vācija

686

Igaunija

13 218

Somija

25 801

Latvija

3 262

Lietuva

3 405 (31)

Polija

27 862 (32)

Zviedrija

39 350

EK

116 172 (33)

KPN

130 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Reņģe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Reņģe

Clupea harengus

| Zona | : | Rīgas jūras līcis
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Rīgas jūras līcis

HER/03D.RG

Igaunija

16 972 (34)

Latvija

20 452

EK

37 424 (34)

KPN

38 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Apakšrajoni 25-32 (EK ūdeņi)
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšrajoni 25-32 (EK ūdeņi)

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Dānija

8 959

Vācija

3 564

Igaunija

873

Somija

686

Latvija

3 331

Lietuva

2 189 (35)

Polija

10 203 (36)

Zviedrija

9 077

EK

38 882 (37)

KPN

Nav piemērojams

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Apakšrajoni 22-24 (EK ūdeņi)
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšrajoni 22-24 (EK ūdeņi)

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Dānija

10 781

Vācija

5 271

Igaunija

239

Somija

212

Latvija

892

Lietuva

579

Polija

2 885

Zviedrija

3 841

EK

24 700

KPN

24 700

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | IIIbcd (EK ūdeņi)
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIbcd (EK ūdeņi)

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Dānija

2 697

Vācija

300

Zviedrija

203

Polija

565

EK

3 766

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Atlantijas lasis

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas lasis

Salmo salar

| Zona | : | IIIbcd (EK ūdeņi), izņemot apakšrajonu 32
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIbcd (EK ūdeņi), izņemot apakšrajonu 32

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Dānija

93 512 (38)

Vācija

10 404 (38)

Igaunija

9 504 (38)

Somija

116 603 (38)

Latvija

59 478 (38)

Lietuva

6 992 (38)

Polija

28 368 (38)

Zviedrija

126 400 (38)

EK

451 260 (38)

KPN

460 000 (38)

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas lasis

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas lasis

Salmo salar

| Zona | : | Apakšrajons 32
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšrajons 32

SAL/3D32.

Igaunija

1 581 (39)

Somija

13 838 (39)

EK

15 419 (39)

KPN

17 000 (39)

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Brētliņas

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brētliņas

Sprattus sprattus

| Zona | : | IIIbcd (EK ūdeņi)
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIbcd (EK ūdeņi)

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Dānija

48 785

Vācija

30 907

Igaunija

56 650

Somija

25 538

Latvija

68 420

Lietuva

24 750

Polija

141 275 (40)

Zviedrija

94 311

EK

490 636 (40)

KPN

550 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

IB PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ZIEMEĻJŪRA UN RIETUMU KOPIENAS ŪDEŅI

ICES apgabali Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EK ūdeņi) un Franču Gviāna

| Sugas | : | Tūbīšu dzimta

  Ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Tūbīšu dzimta

Ammodytidae

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  SAN/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

SAN/04-N.

Dānija

9 500

Apvienotā Karaliste

500

EK

10 000

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Tūbīšu dzimta

  Ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Tūbīšu dzimta

Ammodytidae

| Zona | : | IIa (41), IIIa, IV (41)

  SAN/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (41), IIIa, IV (41)

SAN/2A3A4.

Dānija

618 767

Apvienotā Karaliste

13 525

Visas dalībvalstis

23 668 (42)

EK

655 960

Norvēģija

5 000 (43)

KPN

660 960

Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Vācija

31

Francija

10

Nīderlande

25

Apvienotā Karaliste

50

EK

116

| Sugas | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | III, IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

III, IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Dānija

1 180

Vācija

12

Francija

8

Īrija

8

Nīderlande

55

Zviedrija

46

Apvienotā Karaliste

21

EK

1 331

| Sugas | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | V, VI, VII (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, VI, VII (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Vācija

405

Francija

9

Īrija

375

Nīderlande

4 225

Apvienotā Karaliste

297

EK

5 310

KPN

5 310

| Sugas | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | EK ūdeņi, zonas IIa, IV, Vb, VI, VII
  USK/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi, zonas IIa, IV, Vb, VI, VII

USK/2A47-C

EK

Neattiecas (44)

Norvēģija

4 000 (45)
   (46)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  USK/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

USK/04-N.

Beļģija

1

Dānija

191

Vācija

1

Francija

1

Nīderlande

1

Apvienotā Karaliste

5

EK

200

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro

| Sugas | : | Milzu haizivs

  Cetorhinus maximus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Milzu haizivs

Cetorhinus maximus

| Zona | : | EK ūdeņi zonās IV, VI un VII
  BSK/467. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās IV, VI un VII

BSK/467.

EK

0

KPN

0

| Sugas | : | Siļķe (47)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe (47)

Clupea harengus

| Zona | : | IIIa
  HER/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

HER/03A.

Dānija

40 104

Vācija

642

Zviedrija

41 950

EK

82 696

Farēru salas

500 (48)

KPN

96 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Siļķe (49)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe (49)

Clupea harengus

| Zona | : | IV uz ziemeļiem no 53°30′N
  HER/4AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV uz ziemeļiem no 53°30′N

HER/4AB.

Dānija

95 211

Vācija

57 215

Francija

20 548

Nīderlande

56 745

Zviedrija

5 443

Apvienotā Karaliste

70 395

EK

305 557

Norvēģija

50 000 (50)

KPN

535 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 50 000 |

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(HER/*04N-)

EK

50 000

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  HER/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

HER/04-N.

Zviedrija

1 102 (51)

EK

1 102

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Siļķe (52)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe (52)

Clupea harengus

| Zona | : | IIIa
  HER/03A-BC |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

HER/03A-BC

Dānija

20 642

Vācija

184

Zviedrija

3 324

EK

24 150

KPN

24 150

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe (53)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe (53)

Clupea harengus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV, VIId
  HER/2A47DX |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV, VIId

HER/2A47DX

Beļģija

248

Dānija

47 865

Vācija

248

Francija

248

Nīderlande

248

Zviedrija

234

Apvienotā Karaliste

909

EK

50 000

KPN

50 000

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe (54)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe (54)

Clupea harengus

| Zona | : | IVc (55), VIId
  HER/4CXB7D |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IVc (55), VIId

HER/4CXB7D

Beļģija

9 684 (56)

Dānija

1 882 (56)

Vācija

1 131 (56)

Francija

19 341 (56)

Nīderlande

34 704 (56)

Apvienotā Karaliste

7 551 (56)

EK

74 293

KPN

535 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Vb, VIaN (57) (EK ūdeņi), VIb
  HER/5B6ANB |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb, VIaN (57) (EK ūdeņi), VIb

HER/5B6ANB

Vācija

3 291

Francija

623

Īrija

4 447

Nīderlande

3 291

Apvienotā Karaliste

17 788

EK

29 440

Farēru salas

660 (58)

KPN

30 100

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIaS (59), VIIbc
  HER/6AS7BC |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIaS (59), VIIbc

HER/6AS7BC

Īrija

12 727

Nīderlande

1 273

EK

14 000

KPN

14 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIa Clyde
   (60)

  HER/06ACL. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIa Clyde
   (60)

HER/06ACL.

Apvienotā Karaliste

1 000

EK

1 000

KPN

1 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIa (61)

  HER/07A/MM |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa (61)

HER/07A/MM

Īrija

1 250

Apvienotā Karaliste

3 550

EK

4 800

KPN

4 800

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIe,f
  HER/7EF. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIe,f

HER/7EF.

Francija

500

Apvienotā Karaliste

500

EK

1 000

KPN

1 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIg,h,j,k (62)

  HER/7G-K. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIg,h,j,k (62)

HER/7G-K.

Vācija

144

Francija

802

Īrija

11 236

Nīderlande

802

Apvienotā Karaliste

16

EK

13 000

KPN

13 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Anšovi

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Anšovi

Engraulis encrasicolus

| Zona | : | VIII
  ANE/08. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII

ANE/08.

Spānija

27 000

Francija

3 000

EK

30 000

KPN

30 000

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3.un 4. pantu.

| Sugas | : | Anšovi

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Anšovi

Engraulis encrasicolus

| Zona | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  ANE/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

ANE/9/3411

Spānija

3 826

Portugāle

4 174

EK

8 000

KPN

8 000

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Skageraks
  COD/03AN. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Skageraks

COD/03AN.

Beļģija

10

Dānija

3 119

Vācija

78

Nīderlande

20

Zviedrija

546

EK

3 773

KPN

3 900

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Kategats
  COD/03AS. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Kategats

COD/03AS.

Dānija

617

Vācija

13

Zviedrija

370

EK

1 000

KPN

1 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV
  COD/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV

COD/2AC4.

Beļģija

807

Dānija

4 635

Vācija

2 939

Francija

997

Nīderlande

2 619

Zviedrija

31

Apvienotā Karaliste

10 631

EK

22 659

Norvēģija

4 641 (63)

KPN

27 300

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 19 694 |

Norvēģijas ūdeņi

(COD/*04N-)

EK

19 694

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  COD/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

COD/04-N.

Zviedrija

411

EK

411

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  COD/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

COD/561214

Beļģija

1

Vācija

11

Francija

114

Īrija

162

Apvienotā Karaliste

433

EK

721

KPN

721

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Vb (EK zona), VIa
  (COD/*5BC6A) |
| --- | --- |
| Beļģija | 1 |
| Vācija | 10 |
| Francija | 110 |
| Īrija | 156 |
| Apvienotā Karaliste | 415 |
| EK | 692 |

Vb (EK zona), VIa

(COD/*5BC6A)

Beļģija

1

Vācija

10

Francija

110

Īrija

156

Apvienotā Karaliste

415

EK

692

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIIa
  COD/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

COD/07A.

Beļģija

29

Francija

79

Īrija

1 416

Nīderlande

7

Apvienotā Karaliste

619

EK

2 150

KPN

2 150

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  COD/7X7A34 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

COD/7X7A34

Beļģija

266

Francija

4 554

Īrija

849

Nīderlande

38

Apvienotā Karaliste

493

EK

6 200

KPN

6 200

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  LEZ/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

LEZ/2AC4-C

Beļģija

5

Dānija

4

Vācija

4

Francija

28

Nīderlande

22

Apvienotā Karaliste

1 677

EK

1 740

KPN

1 740

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  LEZ/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

LEZ/561214

Spānija

327

Francija

1 277

Īrija

373

Apvienotā Karaliste

903

EK

2 880

KPN

2 880

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VII
  LEZ/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

LEZ/07.

Beļģija

520

Spānija

5 779

Francija

7 013

Īrija

3 189

Apvienotā Karaliste

2 762

EK

19 263

KPN

19 263

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VIIIabde
  LEZ/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIabde

LEZ/8ABDE.

Spānija

1 238

Francija

999

EK

2 237

KPN

2 237

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  LEZ/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

LEZ/8C3411

Spānija

1 233

Francija

62

Portugāle

41

EK

1 336

KPN

1 336

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Limanda un Baltijas plekste

  Limanda limanda un Platichthys flesus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Limanda un Baltijas plekste

Limanda limanda un Platichthys flesus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  D/F/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

D/F/2AC4-C

Beļģija

491

Dānija

1 844

Vācija

2 766

Francija

192

Nīderlande

11 151

Zviedrija

6

Apvienotā Karaliste

1 550

EK

18 000

KPN

18 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  ANF/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

ANF/2AC4-C

Beļģija

365

Dānija

804

Vācija

393

Francija

75

Nīderlande

276

Zviedrija

9

Apvienotā Karaliste

8 392

EK

10 314

KPN

10 314

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  ANF/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

ANF/04-N.

Beļģija

54

Dānija

1 381

Vācija

22

Nīderlande

20

Apvienotā Karaliste

323

EK

1 800

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  ANF/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

ANF/561214

Beļģija

168

Vācija

192

Spānija

180

Francija

2 073

Īrija

469

Nīderlande

162

Apvienotā Karaliste

1 442

EK

4 686

KPN

4 686

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | VII
  ANF/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

ANF/07.

Beļģija

2 318

Vācija

258

Spānija

921

Francija

14 874

Īrija

1 901

Nīderlande

300

Apvienotā Karaliste

4 510

EK

25 082

KPN

25 082

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | VIIIa,b,d,e
  ANF/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b,d,e

ANF/8ABDE.

Spānija

932

Francija

5 188

EK

6 120

KPN

6 120

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  ANF/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

ANF/8C3411

Spānija

1 629

Francija

2

Portugāle

324

EK

1 955

KPN

1 955

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)
  HAD/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)

HAD/3A/BCD

Beļģija

18

Dānija

3 036

Vācija

193

Nīderlande

4

Zviedrija

359

EK

3 610 (64)

KPN

4 018

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV
  HAD/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV

HAD/2AC4.

Beļģija

544

Dānija

3 742

Vācija

2 381

Francija

4 150

Nīderlande

408

Zviedrija

264

Apvienotā Karaliste

39 832

EK

51 321 (65)

Norvēģija

14 679

KPN

66 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 38 175 |

Norvēģijas ūdeņi

(HAD/*04N-)

EK

38 175

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  HAD/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

HAD/04-N.

Zviedrija

761

EK

761

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | VIb, XII, XIV
  HAD/6B1214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIb, XII, XIV

HAD/6B1214

Beļģija

2

Vācija

2

Francija

77

Īrija

55

Apvienotā Karaliste

566

EK

702

KPN

702

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Vb, VIa (EK ūdeņi),
  HAD/5BC6A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb, VIa (EK ūdeņi),

HAD/5BC6A.

Beļģija

17

Vācija

20

Francija

838

Īrija

598

Apvienotā Karaliste

6 127

EK

7 600

KPN

7 600

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  HAD/7/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

HAD/7/3411

Beļģija

128

Francija

7 680

Īrija

2 560

Apvienotā Karaliste

1 152

EK

11 520

KPN

11 520

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIa
  (HAD/*07A.) |
| --- | --- |
| Beļģija | 24 |
| Francija | 109 |
| Īrija | 649 |
| Apvienotā Karaliste | 718 |
| EK | 1 500 |
| Ziņojot Komisijai par to kvotu izmantošanu, dalībvalstīm jānorāda rajonā VIIa ņemtie daudzumi. Rajonā VIIa noķerto pikšu izkrāvums ir aizliegts, ja šādu izkrāvumu kopējais apjoms pārsniedz 1 500 tonnas. |

VIIa

(HAD/*07A.)

Beļģija

24

Francija

109

Īrija

649

Apvienotā Karaliste

718

EK

1 500

Ziņojot Komisijai par to kvotu izmantošanu, dalībvalstīm jānorāda rajonā VIIa ņemtie daudzumi. Rajonā VIIa noķerto pikšu izkrāvums ir aizliegts, ja šādu izkrāvumu kopējais apjoms pārsniedz 1 500 tonnas.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IIIa
  WHG/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

WHG/03A.

Dānija

651

Nīderlande

2

Zviedrija

70

EK

723 (66)

KPN

1 500

Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV
  WHG/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV

WHG/2AC4.

Beļģija

605

Dānija

2 618

Vācija

681

Francija

3 935

Nīderlande

1 513

Zviedrija

4

Apvienotā Karaliste

10 444

EK

19 800 (67)

Norvēģija

2 800 (68)

KPN

28 000

Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 17 073 |

Norvēģijas ūdeņi

(WHG/*04N-)

EK

17 073

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  WHG/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

WHG/561214

Vācija

10

Francija

195

Īrija

478

Apvienotā Karaliste

917

EK

1 600

KPN

1 600

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIIa
  WHG/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

WHG/07A.

Beļģija

1

Francija

18

Īrija

296

Nīderlande

0

Apvienotā Karaliste

199

EK

514

KPN

514

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIIb-k
  WHG/7X7A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb-k

WHG/7X7A.

Beļģija

211

Francija

12 960

Īrija

6 006

Nīderlande

105

Apvienotā Karaliste

2 318

EK

21 600

KPN

21 600

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIII
  WHG/08. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII

WHG/08.

Spānija

1 440

Francija

2 160

EK

3 600

KPN

3 600

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  WHG/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

WHG/9/3411

Portugāle

816

EK

816

KPN

816

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Merlangs un pollaks

  Merlangius merlangus un Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs un pollaks

Merlangius merlangus un Pollachius pollachius

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  W/P/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

W/P/04-N.

Zviedrija

190

EK

190

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)
  HKE/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)

HKE/3A/BCD

Dānija

1 183

Zviedrija

101

EK

1 284

KPN

1 284 (69)

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  HKE/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

HKE/2AC4-C

Beļģija

21

Dānija

866

Vācija

99

Francija

191

Nīderlande

50

Apvienotā Karaliste

269

EK

1 496

KPN

1 496 (70)

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV
  HKE/571214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV

HKE/571214

Beļģija

220

Spānija

7 042

Francija

10 873

Īrija

1 318

Nīderlande

142

Apvienotā Karaliste

4 293

EK

23 888

KPN

23 888 (71)

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIabde
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Beļģija | 28 |
| Spānija | 1 137 |
| Francija | 1 137 |
| Īrija | 142 |
| Nīderlande | 14 |
| Apvienotā Karaliste | 639 |
| EK | 3 096 |

VIIIabde

(HKE/*8ABDE)

Beļģija

28

Spānija

1 137

Francija

1 137

Īrija

142

Nīderlande

14

Apvienotā Karaliste

639

EK

3 096

| Sugas | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | VIIIa,b,d,e
  HKE/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b,d,e

HKE/8ABDE.

Beļģija

7

Spānija

4 902

Francija

11 009

Nīderlande

14

EK

15 932

KPN

15 932 (72)

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV
  (HKE/*57–14) |
| --- | --- |
| Beļģija | 1 |
| Spānija | 1 420 |
| Francija | 2 557 |
| Nīderlande | 4 |
| EK | 3 982 |

Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV

(HKE/*57–14)

Beļģija

1

Spānija

1 420

Francija

2 557

Nīderlande

4

EK

3 982

| Sugas | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  HKE/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

HKE/8C3411

Spānija

3 819

Francija

367

Portugāle

1 782

EK

5 968

KPN

5 968

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  WHB/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

WHB/2AC4-C

Dānija

118 475

Vācija

195

Nīderlande

359

Zviedrija

382

Apvienotā Karaliste

2 613

EK

122 024

Norvēģija

40 000 (73)

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  WHB/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

WHB/04-N.

Dānija

18 050

Apvienotā Karaliste

950

EK

19 000

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | V, VI, VII, XII un XIV
  WHB/571214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, VI, VII, XII un XIV

WHB/571214

Dānija

9 803

Vācija

37 947

Spānija

63 244 (74)

Francija

52 809

Īrija

75 893

Nīderlande

119 216

Portugāle

4 743 (74)

Apvienotā Karaliste

110 678

EK

474 333

Norvēģija

120 000 (75)
   (76)

Farēru salas

45 000 (77)
   (78)

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | IVa
  WHB/*04A-C |
| --- | --- |
| Norvēģija | 40 000 |

IVa

WHB/*04A-C

Norvēģija

40 000

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | VIIIa,b,d,e
  WHB/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b,d,e

WHB/8ABDE.

Spānija

24 404

Francija

18 936

Portugāle

3 661

Apvienotā Karaliste

17 672

EK

64 673

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Jebkura iepriekšminēto kvotu daļa var tikt zvejota ICES rajonā Vb (EK ūdeņi), apakšapgabalos VI, VII, XII un XIV (WHB/*5B-14).

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  WHB/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

WHB/8C3411

Spānija

107 382

Portugāle

26 845

EK

134 227

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Mazmutes plekste un sarkanā plekste

  Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Mazmutes plekste un sarkanā plekste

Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  L/W/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

L/W/2AC4-C

Beļģija

352

Dānija

970

Vācija

125

Francija

265

Nīderlande

807

Zviedrija

11

Apvienotā Karaliste

3 970

EK

6 500

KPN

6 500

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterigia

| Zona | : | IIa, IV, Vb, VI, VII (EK ūdeņi)
  BLI/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa, IV, Vb, VI, VII (EK ūdeņi)

BLI/2A47-C

EK

Neattiecas (79)

Norvēģija

200

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterigia

| Zona | : | EK ūdeņi zonās VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIb
  BLI/6AN6B. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIb

BLI/6AN6B.

Farēru salas

900 (80)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Dānija

10

Vācija

10

Francija

10

Apvienotā Karaliste

10

Pārējas (81)

5

EK

45

| Sugas | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | III (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

III (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Beļģija

10 (82)

Dānija

4 976

Vācija

610

Zviedrija

1 930

Apvienotā Karaliste

610 (82)

EK

8 136

| Sugas | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Beļģija

25

Dānija

397

Vācija

246

Francija

221

Nīderlande

8

Zviedrija

17

Apvienotā Karaliste

3 052

EK

3 966

| Sugas | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | V (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Beļģija

12

Dānija

9

Vācija

9

Francija

9

Apvienotā Karaliste

9

EK

48

| Sugas | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Beļģija

56

Dānija

10

Vācija

204

Spānija

4 124

Francija

4 397

Īrija

1 102

Portugāle

10

Apvienotā Karaliste

5 063

EK

14 966

| Sugas | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | EK ūdeņi zonās IIa, IV, Vb, VI, VII
  LIN/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās IIa, IV, Vb, VI, VII

LIN/2A47-C

EK

Neattiecas (83)

Norvēģija

6 800 (84)
   (85)

Farēru salas

800 (86)
   (87)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  LIN/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

LIN/04-N.

Beļģija

7

Dānija

878

Vācija

25

Francija

10

Nīderlande

1

Apvienotā Karaliste

79

EK

1 000

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IIIa (EK ūdeņi), IIIbcd (EK ūdeņi)
  NEP/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa (EK ūdeņi), IIIbcd (EK ūdeņi)

NEP/3A/BCD

Dānija

3 454

Vācija

10

Zviedrija

1 236

EK

4 700

KPN

4 700

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  NEP/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

NEP/2AC4-C

Beļģija

1 117

Dānija

1 117

Vācija

16

Francija

33

Nīderlande

575

Apvienotā Karaliste

18 492

EK

21 350

KPN

21 350

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  NEP/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

NEP/04-N.

Dānija

946

Vācija

1

Apvienotā Karaliste

53

EK

1 000

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI
  NEP/5BC6. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI

NEP/5BC6.

Spānija

26

Francija

103

Īrija

172

Apvienotā Karaliste

12 399

EK

12 700

KPN

12 700

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VII
  NEP/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

NEP/07.

Spānija

1 173

Francija

4 753

Īrija

7 207

Apvienotā Karaliste

6 411

EK

19 544

KPN

19 544

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VIIIa,b,d,e
  NEP/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b,d,e

NEP/8ABDE.

Spānija

186

Francija

2 914

EK

3 100

KPN

3 100

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VIIIc
  NEP/08C. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc

NEP/08C.

Spānija

156

Francija

6

EK

162

KPN

162

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  NEP/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

NEP/9/3411

Spānija

135

Portugāle

405

EK

540

KPN

540

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | IIIa
  PRA/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

PRA/03A.

Dānija

3 717

Zviedrija

2 002

EK

5 719

KPN

10 710

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

PRA/2AC4-C

Dānija

3 626

Nīderlande

34

Zviedrija

146

Apvienotā Karaliste

1 074

EK

4 880

KPN

4 980

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  PRA/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

PRA/04-N.

Dānija

900

Zviedrija

151 (88)

EK

1 051

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | “Penaeus” garneles

  Penaeus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

“Penaeus” garneles

Penaeus spp.

| Zona | : | Franču Gviāna
  PEN/FGU. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Franču Gviāna

PEN/FGU.

Francija

4 000 (89)

EK

4 000 (89)

Barbadosa

24 (89)

Gviāna

24 (89)

Surinama

0 (89)

Trinidāda un Tobāgo

60 (89)

KPN

4 108 (89)

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Skageraks
  PLE/03AN. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Skageraks

PLE/03AN.

Beļģija

46

Dānija

5 917

Vācija

30

Nīderlande

1 138

Zviedrija

317

EK

7 448

KPN

7 600

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Kategats
  PLE/03AS. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Kategats

PLE/03AS.

Dānija

1 691

Vācija

19

Zviedrija

190

EK

1 900

KPN

1 900

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV
  PLE/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV

PLE/2AC4.

Beļģija

3 530

Dānija

11 474

Vācija

3 310

Francija

662

Nīderlande

22 066

Apvienotā Karaliste

16 328

EK

57 370

Norvēģija

1 630

KPN

59 000

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (PLE/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 30 000 |

Norvēģijas ūdeņi

(PLE/*04N-)

EK

30 000

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  PLE/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

PLE/561214

Francija

27

Īrija

358

Apvienotā Karaliste

597

EK

982

KPN

982

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIa
  PLE/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

PLE/07A.

Beļģija

41

Francija

18

Īrija

1 051

Nīderlande

13

Apvienotā Karaliste

485

EK

1 608

KPN

1 608

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIb,c
  PLE/7BC. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb,c

PLE/7BC.

Francija

32

Īrija

128

EK

160

KPN

160

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIId,e
  PLE/7DE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId,e

PLE/7DE.

Beļģija

843

Francija

2 810

Apvienotā Karaliste

1 498

EK

5 151

KPN

5 151

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIf,g
  PLE/7FG. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIf,g

PLE/7FG.

Beļģija

73

Francija

132

Īrija

202

Apvienotā Karaliste

69

EK

476

KPN

476

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIh,j,k
  PLE/7HJK. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIh,j,k

PLE/7HJK.

Beļģija

29

Francija

58

Īrija

204

Nīderlande

117

Apvienotā Karaliste

58

EK

466

KPN

466

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  PLE/8/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

PLE/8/3411

Spānija

75

Francija

298

Portugāle

75

EK

448

KPN

448

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  POL/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

POL/561214

Spānija

8

Francija

270

Īrija

79

Apvienotā Karaliste

206

EK

563

KPN

563

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VII
  POL/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

POL/07.

Beļģija

529

Spānija

32

Francija

12 177

Īrija

1 298

Apvienotā Karaliste

2 964

EK

17 000

KPN

17 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VIIIa,b,d,e
  POL/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b,d,e

POL/8ABDE.

Spānija

286

Francija

1 394

EK

1 680

KPN

1 680

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VIIIc
  POL/08C. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc

POL/08C.

Spānija

295

Francija

33

EK

328

KPN

328

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  POL/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

POL/9/3411

Spānija

278

Portugāle

10

EK

288

KPN

288

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi), IV
  POK/2A34. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi), IV

POK/2A34.

Beļģija

51

Dānija

6 013

Vācija

15 184

Francija

35 733

Nīderlande

152

Zviedrija

826

Apvienotā Karaliste

11 641

EK

69 600

Norvēģija

75 400 (90)

KPN

145 000

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (POK/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 69 600 |

Norvēģijas ūdeņi

(POK/*04N-)

EK

69 600

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N
  POK/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N

POK/04-N.

Zviedrija

947

EK

947

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  POK/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

POK/561214

Vācija

984

Francija

9 774

Īrija

494

Apvienotā Karaliste

3 792

EK

15 044

KPN

15 044

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  POK/7X1034 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

POK/7X1034

Beļģija

14

Francija

3 137

Īrija

1 568

Apvienotā Karaliste

855

EK

5 574

KPN

5 574

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Akmeņplekste un gludais rombs

  Psetta maxima un Scopthalmus rhombus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Akmeņplekste un gludais rombs

Psetta maxima un Scopthalmus rhombus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  T/B/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

T/B/2AC4-C

Beļģija

334

Dānija

713

Vācija

182

Francija

86

Nīderlande

2 527

Zviedrija

5

Apvienotā Karaliste

703

EK

4 550

KPN

4 550

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Raju dzimta

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Raju dzimta

Rajidae

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  SRX/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

SRX/2AC4-C

Beļģija

542

Dānija

21

Vācija

27

Francija

85

Nīderlande

462

Apvienotā Karaliste

2 083

EK

3 220

KPN

3 220

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | IIa (Kopienas ūdeņi), IV, VI (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (Kopienas ūdeņi), IV, VI (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Dānija

10

Vācija

18

Igaunija

10

Spānija

10

Francija

168

Īrija

10

Polija

10

Apvienotā Karaliste

661

EK

1 042

Norvēģija

145 (91)
   (92)
   (93)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Atlantijas makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIb,c,d (EK ūdeņi), IV
  MAC/2A34. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIb,c,d (EK ūdeņi), IV

MAC/2A34.

Beļģija

148

Dānija

11 866

Vācija

155

Francija

467

Nīderlande

470

Zviedrija

3 526 (94)
   (95)
   (96)

Apvienotā Karaliste

435

EK

17 067 (95)

Norvēģija

28 676 (97)

KPN

420 000 (98)

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | IIIa
  MAC/*03A. | IIIa, IVb,c
  MAC/*3A4BC | IVb
  MAC/*04B. | IVc
  MAC/*04C. | IIa (ārpus EK ūdeņiem), VI, no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  MAC/*2A6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 4 130 | | | 4 020 |
| Francija | | 467 | | | |
| Nīderlande | | 470 | | | |
| Zviedrija | | | 390 | 10 | |
| Apvienotā Karaliste | | 435 | | | |
| Norvēģija | 3 000 | | | | |

IIIa

MAC/*03A.

IIIa, IVb,c

MAC/*3A4BC

IVb

MAC/*04B.

IVc

MAC/*04C.

IIa (ārpus EK ūdeņiem), VI, no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. martam

MAC/*2A6.

Dānija

4 130

4 020

Francija

467

Nīderlande

470

Zviedrija

390

10

Apvienotā Karaliste

435

Norvēģija

3 000

| Sugas | : | Atlantijas makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | IIa (ārpus EK ūdeņiem), Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV
  MAC/2CX14- |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (ārpus EK ūdeņiem), Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV

MAC/2CX14-

Vācija

13 845

Spānija

20

Igaunija

115

Francija

9 231

Īrija

46 149

Latvija

85

Lietuva

85

Nīderlande

20 190

Polija

844

Apvienotā Karaliste

126 913

EK

217 477

Norvēģija

8 500 (99)

Farēru salas

3 322 (100)

KPN

420 000 (101)

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās var zvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem un tikai no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

| | IVa (EK ūdeņi)
  MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Vācija | 4 175 |
| Spānija | 0 |
| Francija | 2 784 |
| Īrija | 13 918 |
| Nīderlande | 6 089 |
| Apvienotā Karaliste | 38 274 |
| EK | 65 240 |
| Norvēģija | 8 500 |
| Farēru salas | 1 002 (102) |

IVa (EK ūdeņi)

MAC/*04A-C

Vācija

4 175

Spānija

0

Francija

2 784

Īrija

13 918

Nīderlande

6 089

Apvienotā Karaliste

38 274

EK

65 240

Norvēģija

8 500

Farēru salas

1 002 (102)

| Sugas | : | Atlantijas makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  MAC/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

MAC/8C3411

Spānija

20 500 (103)

Francija

136 (103)

Portugāle

4 237 (103)

EK

24 873

KPN

24 873

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spānija | 1 722 |
| Francija | 11 |
| Portugāle | 356 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Spānija

1 722

Francija

11

Portugāle

356

| Sugas | : | Jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)
  SOL/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)

SOL/3A/BCD

Dānija

437

Vācija

25

Nīderlande

42

Zviedrija

16

EK

520

KPN

520

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | II, IV (EK ūdeņi)
  SOL/24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

II, IV (EK ūdeņi)

SOL/24.

Beļģija

1 527

Dānija

698

Vācija

1 221

Francija

305

Nīderlande

13 784

Apvienotā Karaliste

785

EK

18 320

Norvēģija

280

KPN

18 600

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  SOL/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

SOL/561214

Īrija

54

Apvienotā Karaliste

14

EK

68

KPN

68

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIa
  SOL/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

SOL/07A.

Beļģija

474

Francija

6

Īrija

117

Nīderlande

150

Apvienotā Karaliste

213

EK

960

KPN

960

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIb,c
  SOL/7BC. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb,c

SOL/7BC.

Francija

10

Īrija

55

EK

65

KPN

65

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIId
  SOL/07D. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId

SOL/07D.

Beļģija

1 535

Francija

3 069

Apvienotā Karaliste

1 096

EK

5 700

KPN

5 700

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIe
  SOL/07E. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIe

SOL/07E.

Beļģija

31

Francija

326

Apvienotā Karaliste

508

EK

865

KPN

865

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIf,g
  SOL/7FG. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIf,g

SOL/7FG.

Beļģija

625

Francija

63

Īrija

31

Apvienotā Karaliste

281

EK

1 000

KPN

1 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIh,j,k
  SOL/7HJK. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIh,j,k

SOL/7HJK.

Beļģija

54

Francija

108

Īrija

293

Nīderlande

87

Apvienotā Karaliste

108

EK

650

KPN

650

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIIa,b
  SOL/8AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b

SOL/8AB.

Beļģija

51

Spānija

9

Francija

3 796

Nīderlande

284

EK

4 140

KPN

4 140

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasmēles

  Solea spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasmēles

Solea spp.

| Zona | : | VIIIc,d,e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  SOX/8CDE34 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc,d,e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

SOX/8CDE34

Spānija

458

Portugāle

758

EK

1 216

KPN

1 216

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Brētliņas

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brētliņas

Sprattus sprattus

| Zona | : | IIIa
  SPR/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

SPR/03A.

Dānija

33 504

Vācija

70

Zviedrija

12 676

EK

46 250

KPN

50 000

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Brētliņas

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brētliņas

Sprattus sprattus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

SPR/2AC4-C

Beļģija

2 877

Dānija

227 669

Vācija

2 877

Francija

2 877

Nīderlande

2 877

Zviedrija

1 330 (104)

Apvienotā Karaliste

9 493

EK

250 000

Norvēģija

1 000 (105)

Farēru salas

6 000 (106)

KPN

257 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Brētliņas

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brētliņas

Sprattus sprattus

| Zona | : | VIIde
  SPR/7DE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIde

SPR/7DE.

Beļģija

38

Dānija

2 496

Vācija

38

Francija

538

Nīderlande

538

Apvienotā Karaliste

4 032

EK

7 680

KPN

7 680

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Dzelkņhaizivs

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Dzelkņhaizivs

Squalus acanthias

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  DGS/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

DGS/2AC4-C

Beļģija

19

Dānija

111

Vācija

20

Francija

35

Nīderlande

30

Zviedrija

2

Apvienotā Karaliste

919

EK

1 136

Norvēģija

100 (107)

KPN

1 236

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  JAX/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

JAX/2AC4-C

Beļģija

64

Dānija

27 547

Vācija

2 077

Francija

44

Īrija

1 599

Nīderlande

4 469

Zviedrija

750

Apvienotā Karaliste

4 066

EK

40 616

Norvēģija

1 600 (108)

Farēru salas

1 823 (109)

KPN

42 727

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV
  JAX/578/14 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV

JAX/578/14

Dānija

12 088

Vācija

9 662

Spānija

13 195

Francija

6 384

Īrija

31 454

Nīderlande

46 096

Portugāle

1 277

Apvienotā Karaliste

13 067

EK

133 223

Farēru salas

4 955 (110)
   (111)

KPN

137 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | VIIIc, IX
  JAX/8C9. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX

JAX/8C9.

Spānija

29 587 (112)

Francija

377 (112)

Portugāle

25 036 (112)

EK

55 000

KPN

55 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | X, CECAF
   (113)

  JAX/X34PRT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

X, CECAF
   (113)

JAX/X34PRT

Portugāle

3 200

EK

3 200

KPN

3 200

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | CECAF (EK ūdeņi) (114)

  JAX/341PRT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

CECAF (EK ūdeņi) (114)

JAX/341PRT

Portugāle

1 600

EK

1 600

KPN

1 600

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | CECAF (EK ūdeņi) (115)

  JAX/341SPN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

CECAF (EK ūdeņi) (115)

JAX/341SPN

Spānija

1 600

EK

1 600

KPN

1 600

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Esmarka menca

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Esmarka menca

Trisopterus esmarki

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IIIa, IV (EK ūdeņi)
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IIIa, IV (EK ūdeņi)

NOP/2A3A4.

Dānija

0

Vācija

0

Nīderlande

0

EK

0

Norvēģija

1 000 (116)

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Esmarka menca

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Esmarka menca

Trisopterus esmarki

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  NOP/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

NOP/04-N.

Dānija

4 750 (117)
   (118)

Apvienotā Karaliste

250 (117)
   (118)

EK

5 000 (117)
   (118)

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Rūpnieciskās zivis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Rūpnieciskās zivis

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  I/F/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

I/F/04-N.

Zviedrija

800 (119)
   (120)

EK

800

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Kombinētā kvota |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Kombinētā kvota

| Zona | : | EK ūdeņi zonās Vb, VI, VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās Vb, VI, VII

R/G/5B67-C

EK

Nav ierobežojama

Norvēģija

600 (121)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Citas sugas

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  OTH/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

OTH/04-N.

Beļģija

38

Dānija

3 500

Vācija

395

Francija

162

Nīderlande

280

Zviedrija

Neattiecas (122)

Apvienotā Karaliste

2 625

EK

7 000

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Citas sugas

| Zona | : | EK ūdeņi zonās IIa, IV, VIa uz ziemeļiem no 56°30′N
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās IIa, IV, VIa uz ziemeļiem no 56°30′N

OTH/2A46AN

EK

Nav ierobežojama

Norvēģija

4 720 (123)

Farēru salas

400 (124)

KPN

Neattiecas

IC PIELIKUMS

ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJAS OKEĀNA UN GRENDLANDES ICES

Apgabali I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV un NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)

| Sugas | : | Sniega krabji

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sniega krabji

Chionoecetes spp.

| Zona | : | NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
  PCR/ N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)

PCR/ N01GRN

Īrija

0 (125)

Spānija

0 (125)

EK

0 (125)

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Strupdeguna garaste

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

| Zona | : | NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
  RNG/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)

RNG/N01GRN

Vācija

1 035 (127)

EK

1 035 (126)
   (127)

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Strupdeguna garaste

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  RNG/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

RNG/514GRN

Vācija

0 (129)

Apvienotā Karaliste

0 (129)

EK

285 (128)
   (129)

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | I, II (EK un starptautiskie ūdeņi)
  HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (EK un starptautiskie ūdeņi)

HER/1/2.

Beļģija

27

Dānija

26 909

Vācija

4 713

Spānija

89

Francija

1 161

Īrija

6 967

Nīderlande

9 630

Polija

1 362

Portugāle

89

Somija

417

Zviedrija

9 972

Apvienotā Karaliste

17 205

EK

78 541

Farēru salas

7 548 (130)

KPN

890 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | II, Vb uz ziemeļiem no 62° N (Farēru ūdeņi)
  (HER/*25B-F) |
| --- | --- |
| Beļģija | 3 |
| Dānija | 2 580 |
| Vācija | 452 |
| Spānija | 9 |
| Francija | 111 |
| Īrija | 668 |
| Nīderlande | 924 |
| Polija | 131 |
| Portugāle | 9 |
| Somija | 40 |
| Zviedrija | 956 |
| Apvienotā Karaliste | 1 650 |

II, Vb uz ziemeļiem no 62° N (Farēru ūdeņi)

(HER/*25B-F)

Beļģija

3

Dānija

2 580

Vācija

452

Spānija

9

Francija

111

Īrija

668

Nīderlande

924

Polija

131

Portugāle

9

Somija

40

Zviedrija

956

Apvienotā Karaliste

1 650

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  COD/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

COD/1N2AB.

Vācija

2 356

Grieķija

292

Spānija

2 628

Īrija

292

Francija

2 163

Portugāle

2 628

Apvienotā Karaliste

9 140

EK

19 499

KPN

471 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 0, 1 (tostarp V, XIV (Grenlandes ūdeņi))
  COD/N0514 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0, 1 (tostarp V, XIV (Grenlandes ūdeņi))

COD/N0514

Vācija

0 (131)

Apvienotā Karaliste

0 (131)

EK

0 (131)

KPN

0

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | I, II b
  COD/1/2B. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II b

COD/1/2B.

Vācija

3 116

Spānija

8 056

Francija

1 330

Polija

1 460

Portugāle

1 701

Apvienotā Karaliste

1 995

Visas dalībvalstis

100 (132)

EK

17 757 (133)

KPN

471 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca un pikša

  Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca un pikša

Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  C/H/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

C/H/05B-F.

Vācija

10

Francija

60

Apvienotā Karaliste

430

EK

500

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas paltuss

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  HAL/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

HAL/514GRN

Portugāle

800 (136)

EK

1 000 (134)
   (135)
   (136)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas paltuss

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

| Zona | : | NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
  HAL/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)

HAL/N01GRN

EK

200 (137)
   (138)
   (139)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | IIb
  CAP/02B. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIb

CAP/02B.

EK

0

KPN

0

| Sugas | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

CAP/514GRN

Visas dalībvalstis

0 (140)

EK

0 (140)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  HAD/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

HAD/1N2AB.

Vācija

484

Francija

291

Apvienotā Karaliste

1 485

EK

2 260

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | I, II (starptautiskie ūdeņi)
  WHB/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (starptautiskie ūdeņi)

WHB/1/2INT

EK

70 000

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  WHB/1/2-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

WHB/1/2-N.

Vācija

500

Francija

500

EK

1 000

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  WHB/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

WHB/05B-F.

Dānija

7 040

Vācija

480

Francija

768

Nīderlande

672

Apvienotā Karaliste

7 040

EK

16 000

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka

  Molva molva un Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka

Molva molva un Molva dypterigia

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  B/L/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

B/L/05B-F.

Vācija

950 (141)

Francija

2 106 (141)

Apvienotā Karaliste

184 (141)

EK

3 240 (141)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  PRA/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

PRA/514GRN

Dānija

887 (143)

Francija

887 (143)

EK

5 675 (142)
   (143)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
  PRA/ N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)

PRA/ N01GRN

Dānija

2 000 (144)

Francija

2 000 (144)

EK

4 000 (144)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  POK/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

POK/1N2AB.

Vācija

2 880

Francija

463

Apvienotā Karaliste

257

EK

3 600

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | I, II (starptautiskie ūdeņi)
  POK/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (starptautiskie ūdeņi)

POK/1/2INT

EK

0

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  POK/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

POK/05B-F.

Beļģija

50

Vācija

310

Francija

1 510

Nīderlande

50

Apvienotā Karaliste

580

EK

2 500

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  GHL/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

GHL/1N2AB.

Vācija

50

Apvienotā Karaliste

50

EK

100

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | I, II (starptautiskie ūdeņi)
  GHL/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (starptautiskie ūdeņi)

GHL/1/2INT

EK

0

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  GHL/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

GHL/514GRN

Vācija

5 154 (146)

Apvienotā Karaliste

271 (146)

EK

6 300 (145)
   (146)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
  GHL/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)

GHL/N01GRN

Vācija

550 (148)

EK

1 500 (147)
   (148)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | IIa (Norvēģijas ūdeņi)
  MAC/02A-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (Norvēģijas ūdeņi)

MAC/02A-N.

Dānija

8 500 (149)

EK

8 500 (149)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  MAC/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

MAC/05B-F.

Dānija

2 763 (150)

EK

2 763

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | V, XII, XIV (151)
   (152)

  RED/51214. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XII, XIV (151)
   (152)

RED/51214.

Igaunija

344 (152)

Vācija

6 986 (152)

Spānija

1 227 (152)

Francija

652 (152)

Īrija

2 (152)

Latvija

562

Lietuva

3 625

Nīderlande

3 (152)

Polija

629 (152)

Portugāle

1 466 (152)

Apvienotā Karaliste

17 (152)

EK

15 513 (152)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  RED/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

RED/1N2AB.

Vācija

766 (153)

Spānija

96 (153)

Francija

84 (153)

Portugāle

405 (153)

Apvienotā Karaliste

150 (153)

EK

1 500 (153)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

RED/514GRN

Vācija

11 794 (157)

Francija

60 (157)

Apvienotā Karaliste

84 (157)

EK

15 938 (154)
   (155)
   (156)
   (157)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  XBC/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

XBC/05B-F.

Beļģija

29

Vācija

3 679

Francija

249

Apvienotā Karaliste

43

EK

4 000

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Piezvejas |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Piezvejas

| Zona | : | NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
  XBC/ N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)

XBC/ N01GRN

EK

2 000 (158)
   (159)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Citas sugas (160) |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Citas sugas (160)

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  OTH/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

OTH/1N2AB.

Vācija

150 (160)

Francija

60 (160)

Apvienotā Karaliste

240 (160)

EK

450 (160)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Citas sugas (161) |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Citas sugas (161)

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  OTH/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

OTH/05B-F.

Vācija

305

Francija

275

Apvienotā Karaliste

180

EK

760

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Plekstveidīgās zivis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Plekstveidīgās zivis

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  FLX/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

FLX/05B-F.

Vācija

108

Francija

84

Apvienotā Karaliste

408

EK

600

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

ID PIELIKUMS

NAFO ZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJAS APGABALS

Visas KPN un saistītie nosacījumi ir pieņemti saskaņā ar NAFO.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 2J3KL
  COD/N2J3KL |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 2J3KL

COD/N2J3KL

EK

0 (162)

KPN

0 (162)

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 3NO
  COD/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

COD/N3NO.

EK

0 (163)

KPN

0 (163)

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 3M
  COD/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

COD/N3M.

EK

0 (164)

KPN

0 (164)

| Sugas | : | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | NAFO 2J3KL
  WIT/N2J3KL |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 2J3KL

WIT/N2J3KL

EK

0 (165)

KPN

0 (165)

| Sugas | : | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | NAFO 3NO
  WIT/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

WIT/N3NO.

EK

0 (166)

KPN

0 (166)

| Sugas | : | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

| Zona | : | NAFO 3M
  COD/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

COD/N3M.

EK

0 (167)

KPN

0 (167)

| Sugas | : | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

| Zona | : | NAFO 3LNO
  PLA/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

PLA/N3LNO.

EK

0 (168)

KPN

0 (168)

| Sugas | : | Īsspuras kalmāri

  Illex illecebrosus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Īsspuras kalmāri

Illex illecebrosus

| Zona | : | NAFO apakšzonas 3 un 4
  SQI/N34. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO apakšzonas 3 un 4

SQI/N34.

Igaunija

128 (170)

Latvija

128 (170)

Lietuva

128 (170)

Polija

227 (170)

EK

(169)
   (170)

KPN

34 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Dzeltenastes plekste

  Limanda ferruginea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

| Zona | : | NAFO 3LNO
  YEL/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

YEL/N3LNO.

Igaunija

Latvija

Lietuva

Polija

EK

0 (171)
   (172)

KPN

15 000

| Sugas | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | NAFO 3NO
  CAP/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

CAP/N3NO.

EK

0 (173)

KPN

0 (173)

| Sugas | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | NAFO 3L (174)

  PRA/03L. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3L (174)

PRA/03L.

Igaunija

144 (175)

Latvija

144 (175)

Lietuva

144 (175)

Polija

144 (175)

EK

144 (175)
   (176)

KPN

13 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | NAFO 3M (177)

  PRA/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M (177)

PRA/N3M.

KPN

(178)

| Sugas | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | NAFO 3LMNO
  GHL/N3LMNO |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LMNO

GHL/N3LMNO

Igaunija

380

Vācija

388

Latvija

54

Lietuva

27

Spānija

5 208

Portugāle

2 197

EK

8 254

KPN

14 079

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Raju dzimta

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Raju dzimta

Rajidae

| Zona | : | NAFO 3LNO
  SRX/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

SRX/N3LNO.

Spānija

6 561

Portugāle

1 274

Igaunija

546

Lietuva

119

EK

8 500

KPN

13 500

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3LN
  RED/N3LN. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LN

RED/N3LN.

EK

0 (179)

KPN

0 (179)

| Sugas | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3M
  RED/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

RED/N3M.

Igaunija

1 571 (180)

Vācija

513 (180)

Spānija

233 (180)

Latvija

1 571 (180)

Lietuva

1 571 (180)

Portugāle

2 354 (180)

EK

7 813 (180)

KPN

5 000 (180)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3O
  RED/N3O. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3O

RED/N3O.

Spānija

1 771

Portugāle

5 229

EK

7 000

KPN

20 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Amerikas baltā jūrasvēdzele

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Amerikas baltā jūrasvēdzele

Urophycis tenuis

| Zona | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO.

Spānija

2 160

Portugāle

2 835

EK

5 000

KPN

8 500

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

IE PIELIKUMS

TĀLU MIGRĒJOŠĀS ZIVIS — visi apgabali

KPN šajā rajona ir pieņemtas saskaņā ar tunzivs zvejniecības starptautiskām zvejniecību organizācijām, piemēram, ICCAT un IATTC.

| Sugas | : | Zilā tunzivs

  Thunnus thynnus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

| Zona | : | Atlantijas okeāns, uz austrumiem no meridiāna 45° W un Vidusjūrā
  BFT/AE045W |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns, uz austrumiem no meridiāna 45° W un Vidusjūrā

BFT/AE045W

Kipra

(181)

Grieķija

323,4

Spānija

6 276,7

Francija

6 276,7

Itālija

4 888

Malta

(181)

Portugāle

590,2

Visas dalībvalstis

60 (182)

EK

18 331

KPN

32 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Zobenzivs

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zobenzivs

Xiphias gladius

| Zona | : | Atlantijas okeāns, uz ziemeļiem no paralēles 5° N
  SWO/AN05N |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns, uz ziemeļiem no paralēles 5° N

SWO/AN05N

Spānija

6 541,5

Portugāle

1 010,4

Visas dalībvalstis

148,5 (183)

EK

7 700,4

KPN

14 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Zobenzivs

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zobenzivs

Xiphias gladius

| Zona | : | Atlantijas okeāns, uz dienvidiem no paralēles 5° N
  SWO/AS05N |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns, uz dienvidiem no paralēles 5° N

SWO/AS05N

Spānija

6 595,6

Portugāle

371,1

EK

6 966,7

KPN

15 596

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Garspuru tunzivs

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Garspuru tunzivs

Germo alalunga

| Zona | : | Atlantijas okeāns, uz ziemeļiem no paralēles 5° N
  ALB/AN05N |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns, uz ziemeļiem no paralēles 5° N

ALB/AN05N

Īrija

5 723,3 (184)
   (186)

Spānija

31 383 (184)
   (186)

Francija

8 217 (184)
   (186)

Apvienotā Karaliste

600,7 (184)
   (186)

Portugāle

4 129,5 (184)
   (186)

EK

5 005 3,5 (184)
   (185)

KPN

34 500

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Garspuru tunzivs

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Garspuru tunzivs

Germo alalunga

| Zona | : | Atlantijas okeāns, uz dienvidiem no paralēles 5° N
  ALB/AS05N |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns, uz dienvidiem no paralēles 5° N

ALB/AS05N

Spānija

943,7

Francija

311

Portugāle

660

EK

1 914,7

KPN

30 915

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

| Zona | : | Atlantijas okeāns
  BET/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns

BET/ATLANT

Spānija

21 526,4

Francija

9 438

Portugāle

13 511

EK

44 475,4

KPN

90 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Zilā marlīna

  Makaira nigricans |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zilā marlīna

Makaira nigricans

| Zona | : | Atlantijas okeāns
  BUM/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns

BUM/ATLANT

EK

103

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Baltā marlīna

  Tetrapturus alba |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Baltā marlīna

Tetrapturus alba

| Zona | : | Atlantijas okeāns
  WHM/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns

WHM/ATLANT

EK

46,5

KPN

Neattiecas

IF PIELIKUMS

ANTARKTIKA — CCAMLR apgabals

Šīs KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR dalībniekiem, un tāpēc Kopienas daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR sekretariāts, kas ziņos, ja zveja ir jāpārtrauc KPN izsmelšanas dēļ.

| Sugas | : | Melnspuru leduszivs

  Chaenocephalus aceratus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Melnspuru leduszivs

Chaenocephalus aceratus

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  SSI/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

SSI/F483.

KPN

2 200 (187)

| Sugas | : | Vienraga leduszivs

  Channichthys rhinoceratus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Vienraga leduszivs

Channichthys rhinoceratus

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  LIC/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

LIC/F5852.

KPN

150 (188)

| Sugas | : | Antarktiskā leduszivs

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Antarktiskā leduszivs

Champsocephalus gunnari

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  ANI/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

ANI/F483.

KPN

3 574 (189)

| Sugas | : | Antarktiskā leduszivs

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Antarktiskā leduszivs

Champsocephalus gunnari

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika (191)

  ANI/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika (191)

ANI/F5852.

KPN

1 864 (190)

| Sugas | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  TOP/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

TOP/F483.

KPN

3 050 (192)
   (193)

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| Pārvaldības apgabals A:
  48° W līdz 43° 30′ W –
  52° 30′ S līdz 56° S
  (TOP/*F483A) | 0 |
| --- | --- |
| Pārvaldības apgabals B:
  43° 30′ W līdz 40° W –
  52° 30′ S līdz 56° S
  (TOP/*F483B) | 915 |
| Pārvaldības apgabals C:
  40° W līdz 33° 30′ W –
  52° 30′ S līdz 56° S
  (TOP/*F483C) | 2 135 |

Pārvaldības apgabals A:

48° W līdz 43° 30′ W –

52° 30′ S līdz 56° S

(TOP/*F483A)

0

Pārvaldības apgabals B:

43° 30′ W līdz 40° W –

52° 30′ S līdz 56° S

(TOP/*F483B)

915

Pārvaldības apgabals C:

40° W līdz 33° 30′ W –

52° 30′ S līdz 56° S

(TOP/*F483C)

2 135

| Sugas | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | FAO 48.4 Antarktika
  TOP/F484. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.4 Antarktika

TOP/F484.

KPN

28 (194)
   (195)

| Sugas | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  TOP/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

TOP/F5852.

KPN

2 787 (196)
   (197)

| Sugas | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Krils

Euphausia superba

| Zona | : | FAO 48
  KRI/F48. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48

KRI/F48.

KPN

4 000 000 (198)

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajos apakšapgabalos nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| Apakšapgabals 48.1 (KRI/*F481.) | 1 008 000 |
| --- | --- |
| Apakšapgabals 48.2 (KRI/*F482.) | 1 104 000 |
| Apakšapgabals 48.3 (KRI/*F483.) | 1 056 000 |
| Apakšapgabals 48.4 (KRI/*F484.) | 832 000 |

Apakšapgabals 48.1 (KRI/*F481.)

1 008 000

Apakšapgabals 48.2 (KRI/*F482.)

1 104 000

Apakšapgabals 48.3 (KRI/*F483.)

1 056 000

Apakšapgabals 48.4 (KRI/*F484.)

832 000

| Sugas | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Krils

Euphausia superba

| Zona | : | FAO 58.4.1 Antarktika
  KRI/F5841. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.4.1 Antarktika

KRI/F5841.

KPN

440 000 (199)

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajos apgabalos nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| Rajons 58.4.1 uz rietumiem no 115° E (KRI/*F41W) | 277 000 |
| --- | --- |
| Rajons 58.4.1 uz austrumiem no 115° E (KRI/*F41E) | 163 000 |

Rajons 58.4.1 uz rietumiem no 115° E (KRI/*F41W)

277 000

Rajons 58.4.1 uz austrumiem no 115° E (KRI/*F41E)

163 000

| Sugas | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Krils

Euphausia superba

| Zona | : | FAO 58.4.2 Antarktika
  KRI/F5842. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.4.2 Antarktika

KRI/F5842.

KPN

450 000 (200)

| Sugas | : | Zilā nototēnija

  Gobionotothen gibberifrons |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zilā nototēnija

Gobionotothen gibberifrons

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  NOG/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

NOG/F483.

KPN

1 470 (201)

| Sugas | : | Pelēkā nototēnija

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pelēkā nototēnija

Lepidonotothen squamifrons

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  NOS/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

NOS/F483.

KPN

300 (202)

| Sugas | : | Pelēkā nototēnija

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pelēkā nototēnija

Lepidonotothen squamifrons

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  NOS/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

NOS/F5852.

KPN

80 (203)

| Sugas | : | Marmora nototēnija

  Notothenia rossii |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Marmora nototēnija

Notothenia rossii

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  NOR/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

NOR/F483.

KPN

300 (204)

| Sugas | : | Krabji

  Paralomis spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Krabji

Paralomis spp.

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  PAI/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

PAI/F483.

KPN

1 600 (205)

| Sugas | : | Melnā leduszivs

  Pseudochaenichthus georgianus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Melnā leduszivs

Pseudochaenichthus georgianus

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  SGI/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

SGI/F483.

KPN

300 (206)

| Sugas | : | Makrūrzivis

  Macrourus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Makrūrzivis

Macrourus spp.

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  GRV/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

GRV/F5852.

KPN

360 (207)

| Sugas | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Citas sugas

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  OTH/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

OTH/F5852.

KPN

50 (208)

| Sugas | : | Rajas

  Rajae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Rajas

Rajae

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  SRX/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

SRX/F5852.

KPN

120 (209)
   (210)

| Sugas | : | Kalmārs

  Martialia hyadesi |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Kalmārs

Martialia hyadesi

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  SQS/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

SQS/F483.

KPN

2 500 (211)

II PIELIKUMS

ĪPAŠI PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ NEŠĶIROTU IZKRĀVUMU APAKŠAPGABALOS IIa (EK ŪDEŅI), III, IV UN VIId

| 1. | Aizliedz izkraut nešķirotas nozvejas. |
| --- | --- |

1.

Aizliedz izkraut nešķirotas nozvejas.

| 2. | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek piemērotas atbilstīgas paraugu ņemšanas programmas, kas ļauj efektīvi uzraudzīt izkraušanu pa sugām, kad izkrāvumi nav šķiroti. Ne vēlāk kā 2005. gada 1. martā dalībvalstīm Komisijai iesniedz paraugu ņemšanas programmu sīku aprakstu un to ostu un izkraušanas vietu sarakstu, kur darbojas paraugu ņemšanas programmas. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek piemērotas atbilstīgas paraugu ņemšanas programmas, kas ļauj efektīvi uzraudzīt izkraušanu pa sugām, kad izkrāvumi nav šķiroti. Ne vēlāk kā 2005. gada 1. martā dalībvalstīm Komisijai iesniedz paraugu ņemšanas programmu sīku aprakstu un to ostu un izkraušanas vietu sarakstu, kur darbojas paraugu ņemšanas programmas.

| 3. | Atkāpjoties no 1. punkta, nešķirotu nozveju izkraušana ir atļauta ostās un izkraušanas vietās, kur darbojas 2. punktā minētās paraugu ņemšanas programmas. |
| --- | --- |

3.

Atkāpjoties no 1. punkta, nešķirotu nozveju izkraušana ir atļauta ostās un izkraušanas vietās, kur darbojas 2. punktā minētās paraugu ņemšanas programmas.

III PIELIKUMS

TEHNISKIE UN KONTROLES PĀREJAS PASĀKUMI

A DAĻA

BALTIJAS JŪRA

1. nodaļa

Mencu zvejniecība

1.   Nosacījumi par konkrētiem rīkiem, kas atļauti mencu zvejniecībai Baltijas jūrā

1.1.   Velkamie vadi

1.1.1.   bez izejas logiem

Velkamos vadus bez izejas logiem aizliedz.

1.1.2.   ar izejas logiem

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 V pielikuma noteikumiem attiecībā uz īpašas atlases selektīvām zvejas iekārtām, piemēro šā pielikuma 1. papildinājumu.

1.1.3.   Viena zvejas rīka noteikums

Ja tiek izmantots velkamais vads ar izejas logiem, uz kuģa nedrīkst atrasties nekādi citi rīku veidi.

1.2.   Žaunu tīkli

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 IV pielikuma, žaunu tīkla acu minimālais izmērs ir 110 mm.

Tīkli nedrīkst pārsniegt maksimālo garumu 12 km, kuģiem ar lielāko garumu virs 12 m ieskaitot.

Tīkli nedrīkst pārsniegt maksimālo garumu 24 km, kuģiem ar lielāko garumu virs 12 m.

Tīklu ūdenī atrašanās laiks nedrīkst pārsniegt 48 stundas no laika, kad tīkls pirmo reizi tiek ielikts ūdenī līdz brīdim, kad tīkls ir pilnībā uzvilkts atpakaļ uz zvejas kuģa.

2.   Mencu piezveja Baltijas jūrā

2.1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3. panta 4. punkta, uz kuģa nedrīkst atrasties neviena mazizmēra menca, izņemot gadījumā, kas noteikts 2.2. punktā.

2.2.   Tomēr, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3. panta 5. punkta, mencu piezveja siļķu un brētliņu zvejošanas laikā, kur linuma acs izmērs ir 32 mm vai mazāks, nedrīkst pārsniegt svarā 3 %. Šajā piezvejā uz kuģa nedrīkst atrasties vairāk par 5 % mazizmēra mencu.

2.3.   Mencu piezvejas nedrīkst pārsniegt 10 %, ja notiek citu sugu zveja, kas nav siļķes vai brētliņas, izmantojot traļas un dāņu vadus, kas nav norādīti 1.1.2. punktā.

3.   Mencas minimālais izmērs Baltijas jūrā

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 III pielikuma, mencas minimālais izmērs ir 38 cm.

4.   Vasaras sezonas aizliegums Baltijas mencu zvejošanai

Mencu zveja ir aizliegta apakšapgabalos 22–24 no 2005. gada 1. marta līdz 2005. gada 30. aprīlim ieskaitot un apakšapgabalos 25–32 — no 2005. gada 1. maija līdz 2005. gada 15. septembrim ieskaitot.

5.   Mencu zvejas ierobežojumi Baltijas jūrā:

Aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības apgabalā, ko ierobežo līnijas, kuras secīgi savieno šādus punktus, ko nosaka pēc WGS84 koordinātu sistēmas:

1. apgabals:

| — | 55°45′N, 15°30′E |
| --- | --- |

—

55°45′N, 15°30′E

| — | 55°45′N, 16°30′E |
| --- | --- |

—

55°45′N, 16°30′E

| — | 55°00′N, 16°30′E |
| --- | --- |

—

55°00′N, 16°30′E

| — | 55°00′N, 16°00′E |
| --- | --- |

—

55°00′N, 16°00′E

| — | 55°15′N, 16°00′E |
| --- | --- |

—

55°15′N, 16°00′E

| — | 55°15′N, 15°30′E |
| --- | --- |

—

55°15′N, 15°30′E

| — | 55°45′N, 15°30′E |
| --- | --- |

—

55°45′N, 15°30′E

2. apgabals:

| — | 55°00′N, 19°14′E |
| --- | --- |

—

55°00′N, 19°14′E

| — | 55°48′N, 19°20′E |
| --- | --- |

—

55°48′N, 19°20′E

| — | 54°45′N, 19°19′E |
| --- | --- |

—

54°45′N, 19°19′E

| — | 54°45′N, 18°55′E |
| --- | --- |

—

54°45′N, 18°55′E

| — | 55°00′N, 19°14′E |
| --- | --- |

—

55°00′N, 19°14′E

3. apgabals:

| — | 56°13′N, 18°27′E |
| --- | --- |

—

56°13′N, 18°27′E

| — | 56°13′N, 19°31′E |
| --- | --- |

—

56°13′N, 19°31′E

| — | 55°59′N, 19°13′E |
| --- | --- |

—

55°59′N, 19°13′E

| — | 56°03′N, 19°06′E |
| --- | --- |

—

56°03′N, 19°06′E

| — | 56°00′N, 18°51′E |
| --- | --- |

—

56°00′N, 18°51′E

| — | 55°47′N, 18°57′E |
| --- | --- |

—

55°47′N, 18°57′E

| — | 55°30′N, 18°34′E |
| --- | --- |

—

55°30′N, 18°34′E

| — | 56°13′N, 18°27′E |
| --- | --- |

—

56°13′N, 18°27′E

6.   Pagaidu un papildu nosacījumi novērošanai, inspekcijai un uzraudzībai saistībā ar mencu krājumu atjaunošanu Baltijas jūrā

6.1.   Vispārīgi nosacījumi

6.1.1.   Mencu krājumu uzraudzības, inspekcijas un novērošanas programma Baltijas jūrā sastāv no šādiem elementiem:

īpaši nosacījumi mencu zvejai Baltijas jūrā,

Dānijai, Igaunijai, Somijai, Vācijai, Latvijai, Polijai un Zviedrijai ir jāizstrādā valsts kontroles darbības programmas,

papildu pasākumi uzraudzībai, kontrolei un inspekcijai,

kopīga uzraudzība un inspektoru apmaiņa.

6.1.2.   Valsts kontroles darbības programma mencu krājumiem var tikt pārskatīta pēc Komisijas iniciatīvas vai dalībvalsts lūguma.

6.2.   Īpaši nosacījumi mencu zvejai Baltijas jūrā.

6.2.1.   Visiem kuģiem, kuru lielākais garums ir 8 metri vai vairāk un kuriem uz klāja atrodas vai kuri izmanto jebkuru zvejas rīku, ar ko atļauta mencu zvejošana Baltijas jūrā, ir īpaša atļauja zvejot mencas Baltijas jūrā.

6.2.2.   Katra dalībvalsts ievieš to kuģu sarakstu, kam ir īpašas mencu zvejas atļaujas Baltijas jūrā.

6.2.3.   Zvejas kuģa kapteinis vai tā pārstāvis, kam dalībvalsts ir izsniegusi īpašu mencu zvejas atļauju Baltijas jūrā, izpilda 2. papildinājuma nosacījumus.

6.3.   Valsts kontroles darbības programmas.

6.3.1.   Katra attiecīgā dalībvalsts nosaka valsts kontroles darbības programma Baltijas jūrai.

6.3.2.   Komisija vismaz vienu reizi 2005. gadā sasauc Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas sanāksmi, lai izvērtētu valsts kontroles darbības programmas mencu krājumiem Baltijas jūrā atbilstību un rezultātus.

6.4.   Uzraudzības, inspekcijas un novērošanas pasākumi, ko jāpieņem dalībvalstīm.

6.4.1.   Katra attiecīgā dalībvalsts 30 dienu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā nosūta Komisijai norādīto ostu sarakstu un valsts kontroles programmu, kas minēta 6.3.1. punktā, un īstenošanas grafiks. Komisija nosūta šo informāciju attiecīgajām dalībvalstīm.

6.4.2.   Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. panta 4. punkta, Kopienas zvejas kuģu, kuriem ir īpaša zvejas atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā saskaņā ar 6.2.1. punktu, kapteiņi reģistrē savas darbības zvejas žurnālā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. pantu.

6.4.3.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta, pieļaujamā pielaides robeža novērtētajam daudzumam kilogramos zivīm, uz kurām attiecas KPN un kuras tiek paturētas uz klāja, ir 8 %.

6.4.4.   Mencām, kas izkrautas norādītajā ostā, pirms tās tiek piedāvātas pirmajai pārdošanai un pārdotas, klātesot dalībvalsts pilnvarotiem inspektoriem, nosver reprezentatīvus paraugus, kas apjomā ir vismaz 20 % no izkrāvuma. Šajā nolūkā dalībvalstis viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas iesniedz Komisijai paraugu ņemšanas režīmu, kas tiks izmantots.

6.4.5.   Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 panta 19.a panta 1. punkta a) apakšpunkta, minētās regulas 19.e, 19.f, 19.g, 19.h un 19.i pantu attiecina uz Kopienas zvejas kuģiem, kuriem ir īpaša zvejas atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā saskaņā ar 6.2.1. punktu.

6.4.6.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 13. pantu dalībvalstis nodrošina, ka VMS datus, kas saņemti saskaņā ar minētās regulas 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu par kuģiem, kuriem ir izdotas īpašas mencu zvejas atļaujas Baltijas jūrā, izmanto:

| a) | lai elektroniskā veidā atzīmētu katru ieiešanu un iziešanu no ostas; |
| --- | --- |

a)

lai elektroniskā veidā atzīmētu katru ieiešanu un iziešanu no ostas;

| b) | lai atzīmētu katru ieiešanu un iziešanu no zvejas apgabala Baltijas jūrā, kas slēgts mencu zvejai. |
| --- | --- |

b)

lai atzīmētu katru ieiešanu un iziešanu no zvejas apgabala Baltijas jūrā, kas slēgts mencu zvejai.

6.4.7.   Dalībvalstīs var īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, lai nodrošinātu saskaņotību ar ziņojuma saistībām, kas noteiktas 6.4.5. punktā, kuri ir tikpat efektīvi un pārskatāmi kā ziņojuma saistības. Komisiju informē par šādiem alternatīviem pasākumiem, pirms tos īsteno.

6.4.8.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, mencu daudzumiem, kas lielāki par 50 kg un tiek transportēti uz vietu, kura nav izkrāvuma vai importēšanas vieta, pievieno vienas tādas deklarācijas kopiju, kas paredzētas Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā attiecībā uz transportētajiem šīs sugas daudzumiem. Izņēmumu, kas paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā, nepiemēro.

6.4.9.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34. panta c) punkta 1. apakšpunkta, specifiskā mencu uzraudzības programma Baltijas jūrā var ilgt vairāk par diviem gadiem no to stāšanās spēkā datuma.

6.5.   Kopīga uzraudzība un inspektoru apmaiņa.

6.5.1.   Attiecīgās dalībvalstis veic kopīgas inspekcijas un uzraudzības darbības, un šim nolūkam izveido kopīgas darbības procedūras, kas piemērojamas to uzraudzības kuģiem.

6.5.2.   30 dienu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā datuma, lai koordinētu kopīgās inspekcijas un uzraudzības programmu, prezidentvalsts sasauc kompetentu valsts inspekcijas iestāžu sanāksmi.

6.5.3.   Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka inspektori no citām attiecīgajām dalībvalstīm tiek aicināti līdzdarboties vismaz to kopīgo inspekciju darbībās.

6.5.4.   Komisijas inspektori drīkst piedalīties šajās apmaiņās un kopīgajās inspekcijās.

2. sadaļa

Rīgas jūras līcis

7.   Specifiskie nosacījumi Rīgas jūras līcim

7.1.   Īpaša zvejas atļauja

7.1.1.   Lai veiktu zvejošanas darbības Rīgas jūras līcī, kuģiem ir īpaša zvejas atļauja, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) 1627/94 7. pantu.

7.1.2.   Dalībvalstis nodrošina, ka kuģi, kam izdotas īpašas zvejas atļaujas, kuras minētas 1. punktā, ir iekļauti sarakstā, kas satur to nosaukumu un iekšējo reģistrācijas numuru, ko katrai dalībvalstij jāuzrāda Komisijai.

Kuģi, kas ietverti sarakstā, atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | kuģa kopējā dzinēja jauda (kW) nedrīkst pārsniegt to, kas novērota katrai dalībvalstij 2000.–2001. gadā Rīgas jūras līcī; |
| --- | --- |

a)

kuģa kopējā dzinēja jauda (kW) nedrīkst pārsniegt to, kas novērota katrai dalībvalstij 2000.–2001. gadā Rīgas jūras līcī;

| b) | kuģa dzinēja jauda jebkurā laikā nedrīkst pārsniegt 221 kilovatu (kW). |
| --- | --- |

b)

kuģa dzinēja jauda jebkurā laikā nedrīkst pārsniegt 221 kilovatu (kW).

7.2.   Kuģu vai to dzinēju aizstāšana

7.2.1.   Katrs individuāls kuģis, kas ir 7.1.2. punktā minētajā sarakstā, var tikt aizstāts ar citu kuģi vai kuģiem ar noteikumu, ka:

| a) | šāda nomaiņa attiecīgajā dalībvalstī neizraisīs kopējās dzinēja jaudas palielināšanos, kas norādīta 7.1.2 punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

šāda nomaiņa attiecīgajā dalībvalstī neizraisīs kopējās dzinēja jaudas palielināšanos, kas norādīta 7.1.2 punkta a) apakšpunktā;

| b) | jebkura aizstājējkuģa dzinēja jauda jebkurā laikā nepārsniedz 221 kW. |
| --- | --- |

b)

jebkura aizstājējkuģa dzinēja jauda jebkurā laikā nepārsniedz 221 kW.

7.2.2.   Jebkura tāda individuāla kuģa dzinējs, kas iekļauts 7.1.2. punktā minētajā sarakstā, var tikt aizstāts ar noteikumu, ka:

| a) | dzinēja aizstāšana neizraisa kuģa dzinēja jaudas 221 kW pārsniegšanu jebkurā laikā, un |
| --- | --- |

a)

dzinēja aizstāšana neizraisa kuģa dzinēja jaudas 221 kW pārsniegšanu jebkurā laikā, un

| b) | aizstātā dzinēja jauda nav tāda, ka šī aizstāšana attiecīgajai dalībvalstij palielinātu dzinēja kopējo jaudu, salīdzinot ar 7.1.2. punkta a) apakšpunktā norādīto. |
| --- | --- |

b)

aizstātā dzinēja jauda nav tāda, ka šī aizstāšana attiecīgajai dalībvalstij palielinātu dzinēja kopējo jaudu, salīdzinot ar 7.1.2. punkta a) apakšpunktā norādīto.

B DAĻA

SKAGERAKS UN KATEGATS

8.   Tehniski saglabāšanas pasākumi Skageraka un Kategata apgabalos

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 IV pielikuma, piemēro šā pielikuma 3. papildinājumu.

C DAĻA

STARPTAUTISKĀS JŪRAS PĒTNIECĪBAS PADOMES (ICES) I LĪDZ VII APAKŠAPGABALS

9.   Siļķu, makreļu un stavridu svēršanas procedūras

9.1.   Šādas procedūras attiecina uz Kopienas un trešo valstu kuģiem, kuri izkrauj Eiropas Kopienā un vienā izkraušanas reizē pārsniedz 10 tonnas siļķu, makreļu un stavridu vai to atiecīgu sajaukumu:

| a) | siļķēm ICES apakšapgabalos I, II, VI un VII un rajonos III a un Vb; |
| --- | --- |

a)

siļķēm ICES apakšapgabalos I, II, VI un VII un rajonos III a un Vb;

| b) | makrelēm un stavridām ICES apakšapgabalos III, IV, VI un VII un rajonā IIa. |
| --- | --- |

b)

makrelēm un stavridām ICES apakšapgabalos III, IV, VI un VII un rajonā IIa.

9.2.   Izkrāvumi, kas minēti 9.1. punktā, ir atļauti tikai norādītajās ostās.

9.3.   Katra attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai tā saraksta izmaiņas, kas nosūtīts 2004. gadā, par norādītajām ostām, kurās var notikt siļķu, makreļu un stavridu izkrāvums, un izmaiņas minēto ostu inspekcijas un uzraudzības procedūrās, ietverot jebkuru sugu daudzumu un 9.1. punktā minēto krājumu reģistrēšanas un ziņošanas noteikumus un nosacījumus katrā izkrāvuma reizē. Šīs izmaiņas nosūta vismaz 15 dienas pirms to stāšanās spēkā. Komisija nosūta visām attiecīgajām dalībvalstīm šo informāciju, kā arī informāciju par ostām, ko norādījušas trešās valstis.

9.4.   Zvejas kuģa, kas minēts 9.1. punktā, kapteinis vai viņa pārstāvis vismaz 4 stundas pirms ienākšanas attiecīgās dalībvalsts izkraušanas ostā sniedz kompetentajām iestādēm dalībvalstī, kuras ostā paredzēta izkraušana, šādu informāciju:

| a) | osta, kurā kuģim paredzēts ieiet, kuģa nosaukums un tā reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

a)

osta, kurā kuģim paredzēts ieiet, kuģa nosaukums un tā reģistrācijas numurs;

| b) | paredzētais ierašanās laiks šajā ostā; |
| --- | --- |

b)

paredzētais ierašanās laiks šajā ostā;

| c) | uz kuģa esošo sugu dzīvsvara daudzums kilogramos. |
| --- | --- |

c)

uz kuģa esošo sugu dzīvsvara daudzums kilogramos.

Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes pieprasa, lai izkraušana nesākas, iekams tā nav atļauta.

9.5.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 IV pielikuma 4.2. punkta, zvejas kuģa kapteinis pēc ierašanās ostā nekavējoties iesniedz atbilstīgo zvejas žurnāla lapu vai lapas, kā to pieprasa kompetentā iestāde izkraušanas ostā.

Daudzumi, kuri paturēti uz kuģa, par kuriem ziņots pirms izkraušanas, kā minēts 9.4 punkta c) apakšpunktā, atbilst reģistrētajiem daudzumiem zvejas žurnālā pēc tā aizpildīšanas pabeigšanas.

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, atļautā pielaides robeža novērtētajam zivju daudzumam kilogramos, kas reģistrēts zvejas žurnālā un paturēts uz kuģa, ir 8 %.

9.6.   Visi pircēji, kas iegādājas svaigas zivis, nodrošina, ka visi saņemtie daudzumi ir nosvērti. Svēršanu veic pirms zivju šķirošanas, apstrādes, nodošanas uzglabāšanai, transportēšanas no izkraušanas ostas vai tālāk pārdošanas. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto, aizpildot izkraušanas deklarācijas un pirmās pārdošanas paziņojumus.

Nosakot svaru, ūdens dēļ piemērotais svara samazinājums nedrīkst pārsniegt 2 %.

Papildus saistībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2847/93 9. panta 1. un 2. punktā, izkrauto daudzumu apstrādātājs vai pircējs iesniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm rēķina vai to aizstājoša dokumenta kopiju, kā minēts 22. panta 3. punktā Sestajā Padomes Direktīvā 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (212). Jebkurš šāds rēķins vai dokuments ietver informāciju, kas prasīta Regulas (EK) 2847/93 9. panta 3. punktā, un to iesniedz pēc pieprasījuma vai 48 stundu laikā pēc svēršanas pabeigšanas.

9.7.   Visi saldēto zivju pircēji vai uzglabātāji nodrošina, ka izkrautie daudzumi ir nosvērti pirms zivis ir apstrādātas, nodotas uzglabāšanai, transportētās no izkraušanas ostas vai pārdotas tālāk. Jebkurš taras svars, kas ir līdzvērtīgs kastu, plastmasas vai citu konteineru svaram, kuros sveramās zivis ir iepakotas, var tikt atskaitīts no jebkura izkrautā daudzuma svara.

Alternatīvi, saldēto, kastēs iepakoto zivju svaru var noteikt, reizinot vidējo reprezentatīvā parauga svaru, pamatojoties uz kastes saturu, kas izņemts no plastmasas iesaiņojuma, pirms tam izkausējot vai neizkausējot uz zivīm esošo ledu. Dalībvalstis apstiprināšanas nolūkā paziņo Komisijai jebkuras izmaiņas to paraugu ņemšanas metodoloģijā, kas apstiprināta Komisijā 2004. gadā. Izmaiņas apstiprina Komisija. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto izkrāvuma deklarāciju un pirmās pārdošanas paziņojumu pabeigšanai.

9.8.   Ne vēlāk kā līdz 2005. gada 1. maijam kompetentās iestādes apstiprina, kalibrē un apzīmogo visas svēršanas sistēmas. Zivju svērēja puse veic ierakstus zvejas žurnālā ar numurētām lappusēm, norādot visu kopējo svara pieaugumu un katra izkrāvuma svaru. Zvejas žurnālu glabā trīs gadus. Kompetentajām iestādēm ir brīva pieeja svēršanas sistēmai un zvejas žurnālam.

Līdz svēršanas sistēmu ieviešanai, kuras paredzētas pirmajā daļā, svēršanu veic kontroliera klātbūtnē.

9.9.   Dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, lai vismaz 15 % no izkrauto zivju daudzumiem un vismaz 10 % no zivju izkrāvumiem ir pakļautas pilnai kontrolei, kas ietver vismaz turpmāko:

| a) | uzraudzība kuģa nozveju svēršanai pa zivju sugām. Gadījumā, ja nozveja no kuģa tiek izsūknēta krastā, uzrauga visa izkrāvuma svēršanu no kuģa, kas izvēlēts kontrolei. Saldēšanas tralera gadījumā saskaita visas kastes. Nosver reprezentatīvu kastu/maisu paraugu, lai iegūtu kastu/maisu vidējo svaru. Kastu paraugu ņemšana notiek arī saskaņā ar apstiprinātu metodoloģiju, lai iegūtu zivju vidējo tīrsvaru (bez iepakojuma, ledus); |
| --- | --- |

a)

uzraudzība kuģa nozveju svēršanai pa zivju sugām. Gadījumā, ja nozveja no kuģa tiek izsūknēta krastā, uzrauga visa izkrāvuma svēršanu no kuģa, kas izvēlēts kontrolei. Saldēšanas tralera gadījumā saskaita visas kastes. Nosver reprezentatīvu kastu/maisu paraugu, lai iegūtu kastu/maisu vidējo svaru. Kastu paraugu ņemšana notiek arī saskaņā ar apstiprinātu metodoloģiju, lai iegūtu zivju vidējo tīrsvaru (bez iepakojuma, ledus);

| b) | savstarpēja pārbaude starp daudzumiem pēc sugām, kas ierakstīti zvejas žurnālā un izkrāvuma deklarācijā vai pirmās pārdošanas paziņojumā, kā arī starp daudzumiem, kas norādīti iepriekšējā paziņojumā pirms izkraušanas, un izkrautajiem daudzumiem pēc sugām; |
| --- | --- |

b)

savstarpēja pārbaude starp daudzumiem pēc sugām, kas ierakstīti zvejas žurnālā un izkrāvuma deklarācijā vai pirmās pārdošanas paziņojumā, kā arī starp daudzumiem, kas norādīti iepriekšējā paziņojumā pirms izkraušanas, un izkrautajiem daudzumiem pēc sugām;

| c) | ja izkraušanu pārtrauc, nepieciešama atļauja izkraušanas atsākšanai; |
| --- | --- |

c)

ja izkraušanu pārtrauc, nepieciešama atļauja izkraušanas atsākšanai;

| d) | pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc izkraušanas kuģī vairs nav zivju. |
| --- | --- |

d)

pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc izkraušanas kuģī vairs nav zivju.

10.   Siļķu zvejošana apgabalā IIa (EK ūdeņi)

Aizliedz izkraut vai paturēt uz kuģa siļķes, kas ir nozvejotas apgabalā IIa (EK ūdeņi) laikposmos no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 16. maija līdz 31. decembrim.

11.   Nosacījumi siļķu izkrāvumiem nepārtikas vai tehniskām vajadzībām

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punkta, piemēro šādus noteikumus:

Siļķes, kas nozvejotas, zvejojot ārpus ICES apakšapgabaliem III un IV, izmantojot tīklus ar minimālo acs izmēru mazāku par 32 mm, nevar tikt paturētas uz kuģa vai izkrautas krastā, izņemot, ja šādas nozvejas sastāv no siļķu un citu sugu maisījuma un nav šķirotas, un siļķu svars nepārsniedz 10 % no visa kopējā siļķu un citu sugu svara.

12.   Mencu zvejošanas ierobežojumi:

| a) | uz rietumiem no Skotijas: līdz 2005. gada 31. decembrim aizliedz veikt jebkuras zvejošanas darbības minētajos apgabalos, ko ierobežo līnijas, kuras secīgi savieno šādus punktus: | 59°05′N, 06°45′W |
| --- | --- | --- |

a)

uz rietumiem no Skotijas: līdz 2005. gada 31. decembrim aizliedz veikt jebkuras zvejošanas darbības minētajos apgabalos, ko ierobežo līnijas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

59°05′N, 06°45′W

| | 59°30′N, 06°00′W |
| --- | --- |

59°30′N, 06°00′W

| | 59°40′N, 05°00′W |
| --- | --- |

59°40′N, 05°00′W

| | 60°00′N, 04°00′W |
| --- | --- |

60°00′N, 04°00′W

| | 59°30′N, 04°00′W |
| --- | --- |

59°30′N, 04°00′W

| | 59°05′N, 06°45′W; |
| --- | --- |

59°05′N, 06°45′W;

| b) | Ķeltu jūra: līdz 2005. gada 31. martam ir aizliegts veikt jebkādas zvejošanas darbības tajā ICES VII rajona daļā, kas ietverta šādās ICES tabulās: 30E4, 31E4, 32E3. Šis aizliegums neattiecas uz rāmja traļiem marta mēnesī; |
| --- | --- |

b)

Ķeltu jūra: līdz 2005. gada 31. martam ir aizliegts veikt jebkādas zvejošanas darbības tajā ICES VII rajona daļā, kas ietverta šādās ICES tabulās: 30E4, 31E4, 32E3. Šis aizliegums neattiecas uz rāmja traļiem marta mēnesī;

| c) | atkāpjoties no a) un b) punkta, ir atļauts veikt zvejošanas darbības, izmantojot murdus un grozus noteiktos apgabalos un laikposmos, ar noteikumu, ka:






  i) | uz kuģa neatrodas nekādi citi zvejošanas rīki, kā tikai murdi un grozi, un |
| --- | --- | --- |

c)

atkāpjoties no a) un b) punkta, ir atļauts veikt zvejošanas darbības, izmantojot murdus un grozus noteiktos apgabalos un laikposmos, ar noteikumu, ka:

i)

uz kuģa neatrodas nekādi citi zvejošanas rīki, kā tikai murdi un grozi, un

| ii) | uz kuģa netiek paturētas nekādas citas zivis, izņemot moluskus un vēžveidīgos; |
| --- | --- |

ii)

uz kuģa netiek paturētas nekādas citas zivis, izņemot moluskus un vēžveidīgos;

| d) | atkāpjoties no a) un b) punkta, ir atļauts veikt zvejošanas darbības šajos punktos minētajos apgabalos, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 mm, ar noteikumu, ka:






  i) | uz kuģa neatrodas neviens zvejas rīks, kura linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm; |
| --- | --- | --- |

d)

atkāpjoties no a) un b) punkta, ir atļauts veikt zvejošanas darbības šajos punktos minētajos apgabalos, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 mm, ar noteikumu, ka:

i)

uz kuģa neatrodas neviens zvejas rīks, kura linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm;

| ii) | uz kuģa netiek paturētas zivis, kas nav siļķes, makreles, sardīnes, stavridas, brētliņas, putasu un argentīnas. |
| --- | --- |

ii)

uz kuģa netiek paturētas zivis, kas nav siļķes, makreles, sardīnes, stavridas, brētliņas, putasu un argentīnas.

13.   Apgabala slēgšana tūbīšu zvejai

Aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa tūbītes, kas nozvejotas ģeogrāfiskajā rajonā, kuru ierobežo Anglijas un Skotijas austrumu piekraste un kuru ierobežo līnijas, kas secīgi savieno šādus punktus:

| — | Anglijas austrumu piekraste platuma grādos 55°30′N, |
| --- | --- |

—

Anglijas austrumu piekraste platuma grādos 55°30′N,

| — | platums 55°30′N, garums 1°00′W, |
| --- | --- |

—

platums 55°30′N, garums 1°00′W,

| — | platums 58°00′N, garums 1°00′W, |
| --- | --- |

—

platums 58°00′N, garums 1°00′W,

| — | platums 58°00′N, garums 2°00′W, |
| --- | --- |

—

platums 58°00′N, garums 2°00′W,

| — | Skotijas austrumu piekraste platuma grādos 2°00′W. |
| --- | --- |

—

Skotijas austrumu piekraste platuma grādos 2°00′W.

Tomēr ir jāatļauj ierobežota nozveja, lai uzraudzītu tūbīšu krājumus apgabalā un slēgšanas ietekmi.

14.   Rokolas pikšu četrstūra zona

Visu zvejošanu, izņemot ar āķu jedām, aizliedz apgabalos, ko ierobežo līnijas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

| Punkta Nr. | Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 57°00′N | 15°00′W |
| 2 | 57°00′N | 14°00′W |
| 3 | 56°30′N | 14°00′W |
| 4 | 56°30′N | 15°00′W |

Punkta Nr.

Platums

Garums

1

57°00′N

15°00′W

2

57°00′N

14°00′W

3

56°30′N

14°00′W

4

56°30′N

15°00′W

15.   Tehniskie saglabāšanas pasākumi Īrijas jūrā

Tehniskie saglabāšanas pasākumi, kas minēti 2., 3. un 4. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 254/2002 (2002. gada 12. februāris), ar ko nosaka pasākumus, kuri 2002. gadā attiecināmi mencu krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES apgabals VIIa) (213), uz laiku piemēro 2005. gadā.

D DAĻA

ICES APAKŠAPGABALI VIII, IX UN X

16.   Tralēšanas aizliegums ūdeņos ap Azoru, Kanāriju un Madeiras salām

Kuģiem aizliedz grunts traļa vai līdzīgu velkamo vadu izmantošana, kas darbojas saskarsmē ar jūras dibenu, dalībvalstu suverenitātei vai juridisdikcijai pakļautajos ūdeņos apgabalos, kas robežojas ar šādu koordinātu līnijām:

| a) | Azoru salas | Platums 36°00′ N, garums 23°00′W |
| --- | --- | --- |

a)

Azoru salas

Platums 36°00′ N, garums 23°00′W

| | Platums 42°00′N, garums 23°00′W |
| --- | --- |

Platums 42°00′N, garums 23°00′W

| | Platums 42°00′N, garums 34°00′W |
| --- | --- |

Platums 42°00′N, garums 34°00′W

| | Platums 36°00′N, garums 34°00′W |
| --- | --- |

Platums 36°00′N, garums 34°00′W

| | Platums 36°00′N, garums 23°00′W |
| --- | --- |

Platums 36°00′N, garums 23°00′W

| b) | Kanāriju salas un Madeira | Platums 27°00′N, garums 19°00′W |
| --- | --- | --- |

b)

Kanāriju salas un Madeira

Platums 27°00′N, garums 19°00′W

| | Platums 26°00′N, garums 15°00′W |
| --- | --- |

Platums 26°00′N, garums 15°00′W

| | Platums 29°00′N, garums 13°00′W |
| --- | --- |

Platums 29°00′N, garums 13°00′W

| | Platums 36°00′N, garums 13°00′W |
| --- | --- |

Platums 36°00′N, garums 13°00′W

| | Platums 36°00′N, garums 19°00′W |
| --- | --- |

Platums 36°00′N, garums 19°00′W

| | Platums 27°00′N, garums 19°00′W |
| --- | --- |

Platums 27°00′N, garums 19°00′W

E DAĻA

VIDUSJŪRA

17.   Tehniskie saglabāšanas pasākumi Vidusjūrā

Zvejniecības, kas pašlaik darbojas saskaņā ar izņēmumiem, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 1626/94 3. panta 1. punktā un 1.a punktā un 6. panta 1. punktā un 1.a punktā, var īslaicīgi turpināt savu darbību 2005. gadā.

F DAĻA

KLUSĀ OKEĀNA AUSTRUMI

18.   Riņķa vadi Klusā okeāna austrumos (Amerikas tropisko tunzivju komisijas (IATTC) pārvaldības rajons)

Dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs, svītrainās tunzivs zvejošanu ar riņķa vadiem aizliedz vai nu no 2005. gada 1. augusta līdz 11. septembrim, vai arī no 2005. gada 20. novembra līdz 31. decembrim apgabalos, ko nosaka šādas robežas:

| — | Ameriku Klusā okeāna krasta līnijas, |
| --- | --- |

—

Ameriku Klusā okeāna krasta līnijas,

| — | garums 150° W, |
| --- | --- |

—

garums 150° W,

| — | platums 40° N, |
| --- | --- |

—

platums 40° N,

| — | platums 40° S. |
| --- | --- |

—

platums 40° S.

Attiecīgās dalībvalstis ziņo Komisijai par izvēlētajiem slēgšanas laikposmiem līdz 2005. gada 1. jūlijam. Visiem attiecīgo dalībvalstu riņķa vadu zvejas kuģiem izvēlētajā laikposmā jāpārtrauc riņķa vadu zveja noteiktajā apgabalā.

No dienas, kad stājas spēkā šī regula, seineri, kas zvejo tunzivis Amerikas tropisko tunzivju komisijas pārvaldības rajonā, atstāj uz kuģa un vēlāk izkrauj visas nozvejotās lielacu, svītrainās un dzeltenspuru tunzivis, izņemot zivis, kas uzskatāmas par neatbilstīgām lietošanai cilvēku uzturā citu iemeslu, nevis izmēra dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējais izmetiens zvejas braucienā, kad vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas tunzivis, kas nozvejotas šajā iemetienā.

Cik vien iespējams riņķa vadu zvejas kuģi uzreiz neskartus atlaiž: visus jūras bruņurupučus, haizivis, zobenzivjveidīgās zivis, rajas, dorado un citas sugas, kas nav ieguves mērķis. Zvejniekus mudina attīstīt un izmantot tehniku un aprīkojumu, lai nodrošinātu ātru un drošu šādu dzīvnieku atlaišanu.

Uz ielenktiem un sapītiem jūras bruņurupučiem attiecina šādus specifiskus pasākumus:

| a) | ja jūras bruņurupucis ir iekļuvis zvejas rīkā, veic visus pamatotos pasākumus, lai atbrīvotu bruņurupuci, pirms tas sapinas zvejas rīkā, tostarp, ja nepieciešams, ātrlaivas izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

ja jūras bruņurupucis ir iekļuvis zvejas rīkā, veic visus pamatotos pasākumus, lai atbrīvotu bruņurupuci, pirms tas sapinas zvejas rīkā, tostarp, ja nepieciešams, ātrlaivas izmantošanu;

| b) | ja bruņurupucis sapinas zvejas rīkā, zvejas rīka ievilcējierīce būtu jāaptur, tiklīdz bruņurupucis ir parādījies virs ūdens, un to nedrīkstētu atsākt, kamēr zvejas rīks nav atšķetināts un bruņurupucis atlaists; |
| --- | --- |

b)

ja bruņurupucis sapinas zvejas rīkā, zvejas rīka ievilcējierīce būtu jāaptur, tiklīdz bruņurupucis ir parādījies virs ūdens, un to nedrīkstētu atsākt, kamēr zvejas rīks nav atšķetināts un bruņurupucis atlaists;

| c) | ja bruņurupucis ir uzcelts uz kuģa, pirms bruņurupuča atgriešanas atpakaļ ūdenī būtu jāveic visas atbilstīgās metodes, lai veicinātu bruņurupuča atgūšanos; |
| --- | --- |

c)

ja bruņurupucis ir uzcelts uz kuģa, pirms bruņurupuča atgriešanas atpakaļ ūdenī būtu jāveic visas atbilstīgās metodes, lai veicinātu bruņurupuča atgūšanos;

| d) | kuģiem tunzivju zvejai aizliedz izmest sāls maisus vai jebkurus citus plastmasas atkritumus jūrā; |
| --- | --- |

d)

kuģiem tunzivju zvejai aizliedz izmest sāls maisus vai jebkurus citus plastmasas atkritumus jūrā;

| e) | veicina jūras bruņurupuču, kas sapinušies Zivju uzkrāšanas ierīcēs (ZUI) un citos zvejas rīkos, atlaišanu, kur tas praktiski iespējams; |
| --- | --- |

e)

veicina jūras bruņurupuču, kas sapinušies Zivju uzkrāšanas ierīcēs (ZUI) un citos zvejas rīkos, atlaišanu, kur tas praktiski iespējams;

| f) | veicina arī to Zivju uzkrāšanas ierīču (ZUI) atjaunošanu, kas netiek izmantotas zvejniecībā. |
| --- | --- |

f)

veicina arī to Zivju uzkrāšanas ierīču (ZUI) atjaunošanu, kas netiek izmantotas zvejniecībā.

G DAĻA

ATLANTIJAS OKEĀNA AUSTRUMI UN VIDUSJŪRA

19.   Minimālie zilo tunzivju izmēri Atlantijas okeāna austrumos un Vidusjūrā

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 973/2001 6. panta un IV pielikuma, minimālie zilo tunzivju izmēri Vidusjūrā ir 10 kg vai 80 cm.

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 973/2001 7. panta 1. punkta, nenosaka pielaides robežu tunzivīm, kas zvejotas Atlantijas okeāna austrumos un Vidusjūrā.

20.   Minimālie lielacu tunzivju izmēri

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 973/2001 6. panta un IV pielikuma, ir atcelti minimālie lielacu tunzivju izmēri.

21.   Ierobežojumi konkrētu kuģu un zvejas rīku veidu izmantošanai

| 1. | Lai aizsargātu lielacu tunzivju krājumus, jo īpaši zivju mazuļus, laikposmā un apgabalā, kas noteikti a) un b) punktā, ir aizliegta zveja ar seineriem un ēsmas kuģiem.






  a) | Apgabals ir šāds:
  Dienvidu robeža: 0° Dienvidu garuma paralēle
  Ziemeļu robeža: 5° Ziemeļu garuma paralēle
  Rietumu robeža: 20° Rietumu garuma meridiāns
  Austrumu robeža: 10° Rietumu garuma meridiāns; |
| --- | --- | --- |

1.

Lai aizsargātu lielacu tunzivju krājumus, jo īpaši zivju mazuļus, laikposmā un apgabalā, kas noteikti a) un b) punktā, ir aizliegta zveja ar seineriem un ēsmas kuģiem.

a)

Apgabals ir šāds:

Dienvidu robeža: 0° Dienvidu garuma paralēle

Ziemeļu robeža: 5° Ziemeļu garuma paralēle

Rietumu robeža: 20° Rietumu garuma meridiāns

Austrumu robeža: 10° Rietumu garuma meridiāns;

| b) | laikposms, kurā ir spēkā ierobežojumi, ir no katra gada 1. novembra līdz 30. novembrim. |
| --- | --- |

b)

laikposms, kurā ir spēkā ierobežojumi, ir no katra gada 1. novembra līdz 30. novembrim.

| 2. | Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr 973/2001 3. panta, Kopienas zvejas kuģiem atļauts zvejot, neievērojot ierobežojumus konkrētu kuģu un zvejas rīku veidu izmantošanai apgabalā, kas noteikts 3. panta 2. punktā un laikposmā, kas noteikts 3. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

2.

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr 973/2001 3. panta, Kopienas zvejas kuģiem atļauts zvejot, neievērojot ierobežojumus konkrētu kuģu un zvejas rīku veidu izmantošanai apgabalā, kas noteikts 3. panta 2. punktā un laikposmā, kas noteikts 3. panta 1. punktā.

22.   Pasākumi saistībā ar sporta un rekreācijas zvejošanas darbībām Vidusjūrā

| 1. | Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu sporta un rekreācijas zvejošanas darbībās izmantot velkamos tīklus, aptverošos tīklus, riņķvadus, bagarus, žaunu tīklus, rāmju tīklus un āķu jedas, lai Vidusjūrā zvejotu tunzivju un tām līdzīgas sugas, it īpaši zilās tunzivis. |
| --- | --- |

1.

Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu sporta un rekreācijas zvejošanas darbībās izmantot velkamos tīklus, aptverošos tīklus, riņķvadus, bagarus, žaunu tīklus, rāmju tīklus un āķu jedas, lai Vidusjūrā zvejotu tunzivju un tām līdzīgas sugas, it īpaši zilās tunzivis.

| 2. | Katra dalībvalsts nodrošina, lai tunzivju un tām līdzīgu sugu nozvejas, kas izkrautas Vidusjūrā sporta un amatierzvejniecības rezultātā, nenonāk tirgū. |
| --- | --- |

2.

Katra dalībvalsts nodrošina, lai tunzivju un tām līdzīgu sugu nozvejas, kas izkrautas Vidusjūrā sporta un amatierzvejniecības rezultātā, nenonāk tirgū.

23.   Paraugu ņemšanas plāns zilajām tunzivīm

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr 973/2001 5.a panta, katra dalībvalsts izstrādā paraugu ņemšanas programmu, lai noteiktu nozvejoto noteikta izmēra zilo tunzivju skaitu; jo īpaši, tam ir nepieciešams, lai izmēru parauga ņemšana būros tiktu veikta vienā paraugā (= 100 eksemplāri) uz 100 tonnām zivju dzīvsvara. Zivju paraugu ņems zvejas (214) laikā audzētavā, saskaņā ar ICCAT metodoloģiju II uzdevuma ziņošanai. Paraugu ņemšana būtu jāveic katras zvejas laikā, attiecinot to uz visiem būriem. Dati par paraugu ņemšanu, kas veikts iepriekšējā gadā, jāiesniedz ICCAT līdz 31. jūlijam.

24.   Pagaidu pasākumi, lai aizsargātu neaizsargātas dziļūdens dzīvotnes

Aizliedz veikt grunts tralēšanu un zvejot ar statiskiem zvejas rīkiem, tostarp ar grunts žaunu tīkliem un āķu jedām, apgabalos, ko ierobežo līnijas, kuras secīgi savieno šādus punktus, kurus mēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

Hekates zemūdens klintis:

| — | 52°21.2866′N, 31°09.2688′W |
| --- | --- |

—

52°21.2866′N, 31°09.2688′W

| — | 52°20.8167′N, 30°51.5258′W |
| --- | --- |

—

52°20.8167′N, 30°51.5258′W

| — | 52°12.0777′N, 30°54.3824′W |
| --- | --- |

—

52°12.0777′N, 30°54.3824′W

| — | 52°12.4144′N, 31°14.8168′W |
| --- | --- |

—

52°12.4144′N, 31°14.8168′W

| — | 52°21.2866′N, 31°09.2688′W |
| --- | --- |

—

52°21.2866′N, 31°09.2688′W

Faradeja zemūdens klintis:

| — | 50°01.7968′N, 29°37.8077′W |
| --- | --- |

—

50°01.7968′N, 29°37.8077′W

| — | 49°59.1490′N, 29°29.4580′W |
| --- | --- |

—

49°59.1490′N, 29°29.4580′W

| — | 49°52.6429′N, 29°30.2820′W |
| --- | --- |

—

49°52.6429′N, 29°30.2820′W

| — | 49°44.3831′N, 29°02.8711′W |
| --- | --- |

—

49°44.3831′N, 29°02.8711′W

| — | 49°44.4186′N, 28°52.4340′W |
| --- | --- |

—

49°44.4186′N, 28°52.4340′W

| — | 49°36.4557′N, 28°39.4703′W |
| --- | --- |

—

49°36.4557′N, 28°39.4703′W

| — | 49°29.9701′N, 28°45.0183′W |
| --- | --- |

—

49°29.9701′N, 28°45.0183′W

| — | 49°49.4197′N, 29°42.0923′W |
| --- | --- |

—

49°49.4197′N, 29°42.0923′W

| — | 50°01.7968′N, 29°37.8077′W |
| --- | --- |

—

50°01.7968′N, 29°37.8077′W

Reikjanes zemūdens klints daļa:

| — | 55°04.5327′N, 36°49.0135′W |
| --- | --- |

—

55°04.5327′N, 36°49.0135′W

| — | 55°05.4804′N, 35°58.9784′W |
| --- | --- |

—

55°05.4804′N, 35°58.9784′W

| — | 54°58.9914′N, 34°41.3634′W |
| --- | --- |

—

54°58.9914′N, 34°41.3634′W

| — | 54°41.1841′N, 34°00.0514′W |
| --- | --- |

—

54°41.1841′N, 34°00.0514′W

| — | 54°00.0′N, 34°00.0′W |
| --- | --- |

—

54°00.0′N, 34°00.0′W

| — | 53°54.6406′N, 34°49.9842′W |
| --- | --- |

—

53°54.6406′N, 34°49.9842′W

| — | 53°58.9668′N, 36°39.1260′W |
| --- | --- |

—

53°58.9668′N, 36°39.1260′W

| — | 55°04.5327′N, 36°49.0135′W |
| --- | --- |

—

55°04.5327′N, 36°49.0135′W

Altairas zemūdens klintis:

| — | 44°50.4953′N, 34°26.9128′W |
| --- | --- |

—

44°50.4953′N, 34°26.9128′W

| — | 44°47.2611′N, 33°48.5158′W |
| --- | --- |

—

44°47.2611′N, 33°48.5158′W

| — | 44°31.2006′N, 33°50.1636′W |
| --- | --- |

—

44°31.2006′N, 33°50.1636′W

| — | 44°38.0481′N, 34°11.9715′W |
| --- | --- |

—

44°38.0481′N, 34°11.9715′W

| — | 44°38.9470′N, 34°27.6819′W |
| --- | --- |

—

44°38.9470′N, 34°27.6819′W

| — | 44°50.4953′N, 34°26.9128′W |
| --- | --- |

—

44°50.4953′N, 34°26.9128′W

Antialtairas zemūdens klintis:

| — | 43°43.1307′N, 22°44.1174′W |
| --- | --- |

—

43°43.1307′N, 22°44.1174′W

| — | 43°39.5557′N, 22°19.2335′W |
| --- | --- |

—

43°39.5557′N, 22°19.2335′W

| — | 43°31.2802′N, 22°08.7964′W |
| --- | --- |

—

43°31.2802′N, 22°08.7964′W

| — | 43°27.7335′N, 22°14.6192′W |
| --- | --- |

—

43°27.7335′N, 22°14.6192′W

| — | 43°30.9616′N, 22°32.0325′W |
| --- | --- |

—

43°30.9616′N, 22°32.0325′W

| — | 43°40.6286′N, 22°47.0288′W |
| --- | --- |

—

43°40.6286′N, 22°47.0288′W

| — | 43°43.1307′N, 22°44.1174′W |
| --- | --- |

—

43°43.1307′N, 22°44.1174′W

H DAĻA

GRUNTS SUGAS

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2347/2002, 2005. gadā piemērojami šādi noteikumi.

Dalībvalstis nodrošina, ka kuģiem, kas kuģo ar to karogu, ir reģistrēti to teritorijā, un veic zvejošanas aktivitātes, kuru rezultātā tiek nozvejots un uz kuģa glabāts vairāk nekā 10 tonnas katrā kalendārajā gadā dziļūdens zivju sugu un Grenlandes paltusu, ir dziļūdens zvejas atļauja. Tomēr aizliedz nozvejot un glabāt uz kuģa, pārkraut vai izkraut dziļūdens zivju un Grenlandes paltusu apjomu, kas pārsniedz 100 kg katrā braucienā, ja vien attiecīgajam kuģim nav dziļūdens zvejas atļauja.

III pielikuma 1. papildinājums

Āmja augšējās daļas “BACOMA” tipa loga specifikācijas.

Specifikācija logam ar kvadrātveida 110 mm linuma acīm, kuru izmēru nosaka kā to iekšējo diametru, ja logu izmanto āmjos ar 105 mm vai lielāku linuma acs izmēru traļos, dāņu vados vai citos velkamos vados.

Logs ir kā taisnstūrveida linuma gabals āmī. Ir tikai viens logs, to nekādā veidā nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu.

Āmja izmērs, pagarinājuma daļa un traļa pakaļējais gals.

Āmi veido no divām vienāda lieluma linuma plāksnēm, kuras abās malās savienotas ar šuvēm.

Aizliedz turēt uz kuģa tīkla linumu, kura apkārtmēram jebkurā āmja vietā, izņemot savienojumus vai šuves, ir vairāk par 100 rombveida linuma acīm.

Jebkurā apkārtmēra vai pagarinājuma daļas vietā rombveida linuma acu skaits, izņemot savienojuma šuves, nevar būt mazāks vai lielāks par maksimālo linuma acu skaitu, kāds ir āmja apkārtmērā precīzi tā priekšgala saacojuma vietā un traļa konusveida daļas pakaļējā galā, izņemot linuma acu skaitu savienojuma šuvēs (1. zīm.).

Loga izvietojums

Logu ievieto āmja augšējā linuma plāksnē. Logs beidzas ne tālāk par 4 linuma acīm no āmja savelkamās stropes, ietverot ar roku pieacoto pusacs rindu, caur kuru tiek izlaista savelkamā strope (2. zīm.).

Loga izmērs

Loga platums, ko nosaka pēc linuma acu rindu skaita, ir vienāds ar atvērto rombveida acu skaitam augšējā linuma plāksnē, kas ir dalīts uz divi. Ja nepieciešams, var atļaut saglabāt ne vairāk kā 20 % rombveida linuma acu skaitu āmja augšējā linuma plāksnē, kuru vienādi sadala gar abām loga malām (3. zīm.).

Loga garums ir vismaz 3,5 metri.

Loga linums

Linuma acis ir ar vismaz 110 milimetru iekšējo acs atvērumu. Linuma acis ir kvadrātveida, tas ir, visas četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linums ir nostiprināts tā, ka linuma acu rindas ir paralēli un perpendikulāri āmja garumam. Linums ir izgatavots no viena vijuma bezmezglu auklas, vai tas ir linums ar līdzvērtīgām praksē pieradītām selektīvām īpašībām. Vienas auklas diametrs ir vismaz 4,9 milimetri.

Cita specifikācija

Uzstādīšanas specifikācijas ir noteiktas 4.a, 4.b un 4.c zīmējumā. Paceļamās stopes garums ir ne mazāks par 4 m.

1. zīmējums

Image

Traļa rīki var tikt iedalīti trijās atsevišķās iedaļās saskaņā ar formu un funkciju.

Traļa korpuss vienmēr ir konusveidīga daļa, parasti 10–40 m gara. Pagarinājums ir cilindriska daļa, kas parasti izgatavota vai nu viena, vai diviem 49,5 linuma acu gariem linuma gabaliem, kuri dod pagarinājumu par 6–12 m. Āmis arī ir cilindriska daļa, kas bieži sastāv no divkārša vijuma auklas, lai tā būtu izturīgāka pret nolietošanos. Āmja garums bieži ir 49,5 linuma acis, tas ir, aptuveni 6 metri, lai gan uz mazākiem kuģiem pastāv arī īsāki āmji (2–4m). Daļu aiz paceļamās stropes sauc par āmja izberamo daļu.

2. zīmējums

Image

Loga ievietojuma attālums no galvenās stropes ir 4 linuma acis. Linuma augšējā plāksnē ir 3,5 rombveida linuma acis un viena 0,5 linuma acu plata “paceļamai stropei” ar roku pieacota rinda.

3. zīmējums

Image

Linuma augšējā plāksnē gar perpendikulāro linuma acu rindu, kas atrodas starp abām sānu savienojuma šuvēm, var saglabāt 20 % rombveida linuma acu. Piemēram (3. zīm.), ja augšējā plāksne ir 30 atvērtu acu plata, tad 20 % no tā būtu 6 acis. Tad tās pa trim linuma acīm sadala gar loga abām pusēm. Rezultātā loga paneļa platums kļūst par 12 linuma acu rindām (30 – 6 = 24 rombveida acis, kas dalīts ar divi un ir 12 linuma acu rindas).

4.a zīmējums

Linuma apakšējā plāksne

Image

Parādīta tādas linuma apakšējās plāksnes konstrukcija, kuras platums ir 49,5 rombveida linuma acis

4.b zīmējums

Linuma augšējā plāksne

(bez rombveida acīm starp sānu savienojuma šuvēm un kvadrātveida linuma acu plāksni)

Image

Linuma augšējās plāksnes konstrukcija, loga plāksnes izmērs un pozīcija, ja izejas loga plāksne atrodas no vienas sānu savienojuma šuves līdz otrai

4.c zīmējums

Linuma augšējā plāksne

(bez rombveida acīm starp sānu savienojuma šuvēm un kvadrātveida linuma acu plāksni)

Image

Linuma augšējās plāksnes konstrukcija, ja tiek saglabātas 20 % no rombveida acīm augšējā plāksnē un tās ir vienlīdzīgi sadalītas abās loga pusēs

III pielikuma 2. papildinājums

Īpaši nosacījumi mencu zvejai Baltijas jūrā

| 1. | Baltijas jūrā zvejotas mencas drīkst izkraut tikai kuģi, kam ir īpaša zvejas atļauja. |
| --- | --- |

1.

Baltijas jūrā zvejotas mencas drīkst izkraut tikai kuģi, kam ir īpaša zvejas atļauja.

| 2. | Kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā notiks izkraušana, par kuru nepieciešama iepriekšēja paziņošana, var pieprasīt, lai uz kuģa esošās nozvejas izkraušana nesākas, pirms to atļauj šīs iestādes. |
| --- | --- |

2.

Kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā notiks izkraušana, par kuru nepieciešama iepriekšēja paziņošana, var pieprasīt, lai uz kuģa esošās nozvejas izkraušana nesākas, pirms to atļauj šīs iestādes.

| 3. | Zvejas kuģa kapteinis vai tā pārstāvis, kam dalībvalsts ir izsniegusi īpašu atļauju mencu zvejai Baltijas jūrā, izpilda šādus nosacījumus:






  i) | līdzi uz zvejas kuģa ir īpašās atļaujas mencu zvejai Baltijas jūrā kopija; |
| --- | --- | --- |

3.

Zvejas kuģa kapteinis vai tā pārstāvis, kam dalībvalsts ir izsniegusi īpašu atļauju mencu zvejai Baltijas jūrā, izpilda šādus nosacījumus:

i)

līdzi uz zvejas kuģa ir īpašās atļaujas mencu zvejai Baltijas jūrā kopija;

| ii) | pirms iziešanas vai ienākšanas no Baltijas jūras apgabala paziņo kuģa karoga dalībvalsts iestādēm iebraukšanas vai izbraukšanas datumu, laiku un vietu, un nesāk jaunu zvejas braucienu, pirms nav izkrautas visas nozvejas; |
| --- | --- |

ii)

pirms iziešanas vai ienākšanas no Baltijas jūras apgabala paziņo kuģa karoga dalībvalsts iestādēm iebraukšanas vai izbraukšanas datumu, laiku un vietu, un nesāk jaunu zvejas braucienu, pirms nav izkrautas visas nozvejas;

| iii) | neveic jebkuru zivju pārkraušanu jūrā; |
| --- | --- |

iii)

neveic jebkuru zivju pārkraušanu jūrā;

| iv) | nešķērso mencu zvejai slēgtus apgabalus, izņemot, ja zvejas rīki rūpīgi sasieti un nostiprināti; |
| --- | --- |

iv)

nešķērso mencu zvejai slēgtus apgabalus, izņemot, ja zvejas rīki rūpīgi sasieti un nostiprināti;

| v) | ja uz klāja atrodas vairāk nekā 300 kg mencu, informē attiecīgās iestādes vismaz 2 stundas pirms ieiešanas dalībvalsts ostā vai izkraušanas vietā par ostas vai izkraušanas vietas nosaukumu, plānoto ierašanās laiku ostā vai izkraušanas vietā un mencu dzīvsvara apjomu kilogramos; |
| --- | --- |

v)

ja uz klāja atrodas vairāk nekā 300 kg mencu, informē attiecīgās iestādes vismaz 2 stundas pirms ieiešanas dalībvalsts ostā vai izkraušanas vietā par ostas vai izkraušanas vietas nosaukumu, plānoto ierašanās laiku ostā vai izkraušanas vietā un mencu dzīvsvara apjomu kilogramos;

| vi) | veikt mencu izkraušanu tikai noteiktajās ostās, ja uz kuģa ir vairāk par 750 kg mencu dzīvsvara; |
| --- | --- |

vi)

veikt mencu izkraušanu tikai noteiktajās ostās, ja uz kuģa ir vairāk par 750 kg mencu dzīvsvara;

| vii) | neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta iesniedz attiecīgo zvejas žurnāla lapu(-as) valsts iestādēm pirms uz kuģa paturēto nozveju izkraušanas darbiem. |
| --- | --- |

vii)

neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta iesniedz attiecīgo zvejas žurnāla lapu(-as) valsts iestādēm pirms uz kuģa paturēto nozveju izkraušanas darbiem.

III pielikuma 3. papildinājums

Velkamie zvejas rīki: Skageraks un Kategats

Linuma acu izmēra diapazoni, zvejas mērķa sugas un prasītie nozveju procentuālie apjomi, kas piemērojami, ja izmanto vienu linuma acu izmēra diapazonu

| Sugas | Linuma acu izmēra diapazons (milimetros) |
| --- | --- |
| < 16 | 16—31 | 32—69 | 35—69 | 70—89 (219) | ≥ 90 |
| Zvejas mērķa sugu minimālais procentuālais apjoms |
| 50 % (220) | 50 % (220) | 20 % (220) | 50 % (220) | 20 % (220) | 20 % (221) | 30 % (222) | nav |
| Tūbīšu (Ammodytidae) (217) | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Tūbīšu dzimta (Ammodytidae) (218) | | x | | x | x | x | x | x |
| Esmarka menca (Trisopterus esmarkii) | | x | | x | x | x | x | x |
| Putasu (Micromesistius poutassou) | | x | | x | x | x | x | x |
| Jūras drakons (Trachinus draco) (215) | | x | | x | x | x | x | x |
| Moluski (izņemot Sepia) (215) | | x | | x | x | x | x | x |
| Vējzivs (Belone belone) (215) | | x | | x | x | x | x | x |
| Pelēkais jūrasgailis (Eutrigla gurnardus) (215) | | x | | x | x | x | x | x |
| Argentīnas (Argentina spp.) | | | | x | x | x | x | x |
| Brētliņa (Sprattus sprattus) | | x | | x | x | x | x | x |
| Zutis (Anguilla, anguilla) | | | x | x | x | x | x | x |
| Parastās garneles, Baltijas garneles (Crangon spp., Palaemon adspersus) (216) | | | x | x | x | x | x | x |
| Makreles (Scomber spp.) | | | | x | | | x | x |
| Stavridas (Trachurus spp.) | | | | x | | | x | x |
| Siļķe (Clupea harengus) | | | | x | | | x | x |
| Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) | | | | | | x | x | x |
| Parastās garneles, Baltijas garneles (Crangon spp., Palaemon adspersus) (215) | | | | | x | | x | x |
| Merlangs (Merlangius merlangus) | | | | | | | x | x |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | | | | | | | x | x |
| Visi citi jūras organismi | | | | | | | | x |

Sugas

Linuma acu izmēra diapazons (milimetros)

< 16

16—31

32—69

35—69

70—89 (219)

≥ 90

Zvejas mērķa sugu minimālais procentuālais apjoms

50 % (220)

50 % (220)

20 % (220)

50 % (220)

20 % (220)

20 % (221)

30 % (222)

nav

Tūbīšu (Ammodytidae) (217)

x

x

x

x

x

x

x

x

Tūbīšu dzimta (Ammodytidae) (218)

x

x

x

x

x

x

Esmarka menca (Trisopterus esmarkii)

x

x

x

x

x

x

Putasu (Micromesistius poutassou)

x

x

x

x

x

x

Jūras drakons (Trachinus draco) (215)

x

x

x

x

x

x

Moluski (izņemot Sepia) (215)

x

x

x

x

x

x

Vējzivs (Belone belone) (215)

x

x

x

x

x

x

Pelēkais jūrasgailis (Eutrigla gurnardus) (215)

x

x

x

x

x

x

Argentīnas (Argentina spp.)

x

x

x

x

x

Brētliņa (Sprattus sprattus)

x

x

x

x

x

x

Zutis (Anguilla, anguilla)

x

x

x

x

x

x

Parastās garneles, Baltijas garneles (Crangon spp., Palaemon adspersus) (216)

x

x

x

x

x

x

Makreles (Scomber spp.)

x

x

x

Stavridas (Trachurus spp.)

x

x

x

Siļķe (Clupea harengus)

x

x

x

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)

x

x

x

Parastās garneles, Baltijas garneles (Crangon spp., Palaemon adspersus) (215)

x

x

x

Merlangs (Merlangius merlangus)

x

x

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

x

x

Visi citi jūras organismi

x

III pielikuma 4. papildinājums

Garneļu traļa ķēdes posms: NAFO apgabals

Savienojuma ķēdes ir ķēdes, virves vai to abu kombinācija, kas pievieno grunttropi pie zvejas virves vai apakšējās iesējuma virves dažādos intervālos. Terminus “zvejas virve” un “apakšējā iesējuma virve” var savstarpēji aizstāt. Dažos kuģos izmanto tikai vienu no tām; citos lieto abas, kā tas parādīts skicē. Ķēdes posma garumu mēra no ķēdes centra vai troses, kas iet cauri grunttropei (grunttropes centram), līdz zvejas virves tuvākajai malai.

Pievienotā skice parāda, kā mērīt ķēdes posma garumu.

Image

IVa PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE ZVEJAS KUĢIEM KONKRĒTU KRĀJUMU ATJAUNOŠANAS KONTEKSTĀ

Vispārīgi noteikumi

1.   Šajā pielikumā norādītos nosacījumus attiecina uz Kopienas zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir vienāds vai lielāks par 10 metriem.

2.   Šis pielikums attiecas uz šādiem ģeogrāfiskiem apgabaliem:

| | Kategats (ICES rajona IIIa dienvidi), |
| --- | --- |

Kategats (ICES rajona IIIa dienvidi),

| | Skageraks un Ziemeļjūra (ICES rajonu IVc, b, c, IIIa ziemeļi un IIa (EK), |
| --- | --- |

Skageraks un Ziemeļjūra (ICES rajonu IVc, b, c, IIIa ziemeļi un IIa (EK),

| | Skotijas rietumi (ICES rajons VIa), |
| --- | --- |

Skotijas rietumi (ICES rajons VIa),

| | Lamanša austrumu daļa (ICES rajons VIId), |
| --- | --- |

Lamanša austrumu daļa (ICES rajons VIId),

| | Īrijas jūra (ICES rajons VIIa).
  Uz kuģiem, par kuriem Komisijai ir ziņots kā par tādiem, kas aprīkoti ar kuģu uzraudzības sistēmām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, attiecas šāda Skotijas rietumu definīcijai:

  ICES rajons VIa, izņemot daļu, kas atrodas uz rietumiem no līnijas, kas rodas, secīgi savienojot ar taisnām līnijām šādas ģeogrāfiskas koordinātas: | 60°00′N, 04°00′W |
| --- | --- | --- |

Īrijas jūra (ICES rajons VIIa).

Uz kuģiem, par kuriem Komisijai ir ziņots kā par tādiem, kas aprīkoti ar kuģu uzraudzības sistēmām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, attiecas šāda Skotijas rietumu definīcijai:

ICES rajons VIa, izņemot daļu, kas atrodas uz rietumiem no līnijas, kas rodas, secīgi savienojot ar taisnām līnijām šādas ģeogrāfiskas koordinātas:

60°00′N, 04°00′W

| | 59°45′N, 05°00′W |
| --- | --- |

59°45′N, 05°00′W

| | 59°30′N, 06°00′W |
| --- | --- |

59°30′N, 06°00′W

| | 59°00′N, 07°00′W |
| --- | --- |

59°00′N, 07°00′W

| | 58°30′N, 08°00′W |
| --- | --- |

58°30′N, 08°00′W

| | 58°00′N, 08°00′W |
| --- | --- |

58°00′N, 08°00′W

| | 58°00′N, 08°30′W |
| --- | --- |

58°00′N, 08°30′W

| | 56°00′N, 08°30′W |
| --- | --- |

56°00′N, 08°30′W

| | 56°00′N, 09°00′W |
| --- | --- |

56°00′N, 09°00′W

| | 55°00′N, 09°00′W |
| --- | --- |

55°00′N, 09°00′W

| | 55°00′N, 10°00′W |
| --- | --- |

55°00′N, 10°00′W

| | 54°30′N, 10°00′W. |
| --- | --- |

54°30′N, 10°00′W.

3.   Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, ir:

| a) | 24 stundu laikposms starp kalendārās dienas 00:00 līdz tās pašas kalendārās dienas 24:00 vai jebkura šāda laikposma daļa, kuras laikā zvejas kuģis atrodas 2. pantā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai |
| --- | --- |

a)

24 stundu laikposms starp kalendārās dienas 00:00 līdz tās pašas kalendārās dienas 24:00 vai jebkura šāda laikposma daļa, kuras laikā zvejas kuģis atrodas 2. pantā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai

| b) | jebkurš nepārtraukts 24 stundu laikposms, kas reģistrēts EK zvejas žurnālā un kurā kuģis atrodas kādā no 2. punktā noteiktajiem apgabaliem un ir prom no ostas, vai jebkura šāda laikposma daļa.
  Dalībvalsts, kas vēlas izmantot dienas, kura pavadīta apgabalā un prom no ostas, definīciju, kas noteikta b) apakšpunktā, informē Komisiju līdz 2005. gada 1. februārim par zvejas kuģu uzraudzības aktivitāšu līdzekļiem, lai nodrošinātu to nosacījumu ievērošanu, kas noteikti b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

jebkurš nepārtraukts 24 stundu laikposms, kas reģistrēts EK zvejas žurnālā un kurā kuģis atrodas kādā no 2. punktā noteiktajiem apgabaliem un ir prom no ostas, vai jebkura šāda laikposma daļa.

Dalībvalsts, kas vēlas izmantot dienas, kura pavadīta apgabalā un prom no ostas, definīciju, kas noteikta b) apakšpunktā, informē Komisiju līdz 2005. gada 1. februārim par zvejas kuģu uzraudzības aktivitāšu līdzekļiem, lai nodrošinātu to nosacījumu ievērošanu, kas noteikti b) apakšpunktā.

4.   Šajā pielikumā noteiktas šāda zvejas rīku grupas:

| a) | grunts traļi, riņķvadi vai tiem līdzīgi velkami zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir 100 mm vai lielāks, izņemot rāmja traļus visos apgabalos, izņemot Kategatu un Skageraku, kur linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks; |
| --- | --- |

a)

grunts traļi, riņķvadi vai tiem līdzīgi velkami zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir 100 mm vai lielāks, izņemot rāmja traļus visos apgabalos, izņemot Kategatu un Skageraku, kur linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks;

| b) | rāmja traļi, kuru linuma acu izmērs ir 80 mm vai lielāks; |
| --- | --- |

b)

rāmja traļi, kuru linuma acu izmērs ir 80 mm vai lielāks;

| c) | statiski grunts tīkli, ietverot žaunu tīklus, rāmju tīklus un iepinošos tīklus; |
| --- | --- |

c)

statiski grunts tīkli, ietverot žaunu tīklus, rāmju tīklus un iepinošos tīklus;

| d) | grunts āķu jedas; |
| --- | --- |

d)

grunts āķu jedas;

| e) | grunts traļi, riņķvadi vai tiem līdzīgi velkamie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir no 70 līdz 99 mm, izņemot rāmja traļus, kuru linuma acu izmērs ir no 80 līdz 99 mm visos apgabalos, izņemot Kategatu un Skageraku, kur linuma acs izmērs ir no 70 līdz 89 mm; |
| --- | --- |

e)

grunts traļi, riņķvadi vai tiem līdzīgi velkamie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir no 70 līdz 99 mm, izņemot rāmja traļus, kuru linuma acu izmērs ir no 80 līdz 99 mm visos apgabalos, izņemot Kategatu un Skageraku, kur linuma acs izmērs ir no 70 līdz 89 mm;

| f) | grunts traļi, riņķvadi vai tiem līdzīgi velkamie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir no 16 līdz 31 mm, izņemot rāmja traļus. |
| --- | --- |

f)

grunts traļi, riņķvadi vai tiem līdzīgi velkamie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir no 16 līdz 31 mm, izņemot rāmja traļus.

Zvejas piepūle

5.   Katrai dalībvalstij jānodrošina, ka kuģi, kad uz to klāja ir zvejas rīki, kas minēti 4. punktā, kas kuģo ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā, drīkst atrasties noteiktā apgabalā un būt prom no ostas ne vairāk kā par to dienu skaitu, kas noteikts 6. punktā.

| a) | Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendārajā mēnesī, kurā zvejas kuģis drīkst atrasties apgabalā un būt prom no ostas, uz klāja pārvadājot jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, parādīts I tabulā.
  Dienu, kas pavadīta prom no ostas šā pielikuma 2. punktā minētajā apgabalā, arī pieskaita kopējam dienu skaitam, kas ar vienādām zvejas rīku kategorijām strādājošam kuģim atļauts IVc pielikuma 2. punktā minētajā apgabalā.
  Ja zvejas kuģis izbraucienā šķērso robežu starp diviem apgabaliem, dienu pieskaita tam apgabalam, kurā pavadīta tās dienas lielākā daļa.
  I tabula — Maksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas pēc zvejas rīkiem











  2. punktā noteiktais apgabals: | Punktā minēto zvejas rīku klasifikācija: |
| --- | --- | --- |
| 4a | 4b | 4c | 4d | 4e | 4f |
| Kategats, Ziemeļjūra un Skageraks, Lamanša austrumu daļa, apgabals uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūra | 9 | 13 | 13 | 16 | 21 | 19 |

a)

Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendārajā mēnesī, kurā zvejas kuģis drīkst atrasties apgabalā un būt prom no ostas, uz klāja pārvadājot jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, parādīts I tabulā.

Dienu, kas pavadīta prom no ostas šā pielikuma 2. punktā minētajā apgabalā, arī pieskaita kopējam dienu skaitam, kas ar vienādām zvejas rīku kategorijām strādājošam kuģim atļauts IVc pielikuma 2. punktā minētajā apgabalā.

Ja zvejas kuģis izbraucienā šķērso robežu starp diviem apgabaliem, dienu pieskaita tam apgabalam, kurā pavadīta tās dienas lielākā daļa.

I tabula — Maksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas pēc zvejas rīkiem

2. punktā noteiktais apgabals:

Punktā minēto zvejas rīku klasifikācija:

4a

4b

4c

4d

4e

4f

Kategats, Ziemeļjūra un Skageraks, Lamanša austrumu daļa, apgabals uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūra

9

13

13

16

21

19

Tomēr maksimālajam dienu skaitam jebkurā kalendārajā mēnesī, ko kuģis ar 4.a punktā minētajiem zvejas rīkiem uz kuģa var pavadīt jebkurā no minētajām teritorijām un prom no ostas, ir:

| i. | apgabalā uz rietumiem no Skotijas: 8; |
| --- | --- |

i.

apgabalā uz rietumiem no Skotijas: 8;

| ii. | Īrijas jūrā: 10; |
| --- | --- |

ii.

Īrijas jūrā: 10;

| b) | dalībvalsts var apkopot apgabalā un prom no ostas pavadāmās dienas I tabulas pārvaldības laikposmā līdz 11 kalendārajiem mēnešiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts var apkopot apgabalā un prom no ostas pavadāmās dienas I tabulas pārvaldības laikposmā līdz 11 kalendārajiem mēnešiem;

| c) | Komisija var piešķirt dalībvalstīm papildu dienu skaitu, kuras zvejas kuģis drīkst atrasties apgabalā un prom no ostas, turot uz kuģa zvejas rīkus, kas minēti 4. punktā, pamatojoties uz pastāvīgu zvejas aktivitāšu pārtraukšanu, kas notikusi kopš 2002. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2792/1999 (1999. gada 17. decembris), kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zvejniecības nozarē. Papildu dienu skaits, kas piešķirts kuģiem attiecīgajā zvejas rīku kategorijā, būs tieši proporcionāls 2001. gada zvejas piepūlei, ko mēra to kuģu kilovatdienās, kurus izņem no zvejas un kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus, salīdzinot ar zvejas piepūles salīdzinošo lielumu visiem kuģiem, kas 2001. gadā izmantoja šos zvejas rīkus. Jebkura dienas daļa, kas radusies šajā aprēķinā, noapaļojama līdz tuvākajai pilnai dienai.
  Dalībvalstis, kas vēlas izmantot šādus iedalījumus, iesniedz Komisijai pieprasījumu kopā ar ziņojumiem, kas satur informāciju par pastāvīgu minēto zvejas aktivitāšu pārtraukšanu.
  Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt a) apakšpunktā noteikto dienu skaitu šai dalībvalstij, saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā.
  Papildu dienu skaits, ko Komisija piešķīrusi dalībvalstij 2004. gadā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikuma 6.c punktu, tiek piešķirts arī 2005. gadā; |
| --- | --- |

c)

Komisija var piešķirt dalībvalstīm papildu dienu skaitu, kuras zvejas kuģis drīkst atrasties apgabalā un prom no ostas, turot uz kuģa zvejas rīkus, kas minēti 4. punktā, pamatojoties uz pastāvīgu zvejas aktivitāšu pārtraukšanu, kas notikusi kopš 2002. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2792/1999 (1999. gada 17. decembris), kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zvejniecības nozarē. Papildu dienu skaits, kas piešķirts kuģiem attiecīgajā zvejas rīku kategorijā, būs tieši proporcionāls 2001. gada zvejas piepūlei, ko mēra to kuģu kilovatdienās, kurus izņem no zvejas un kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus, salīdzinot ar zvejas piepūles salīdzinošo lielumu visiem kuģiem, kas 2001. gadā izmantoja šos zvejas rīkus. Jebkura dienas daļa, kas radusies šajā aprēķinā, noapaļojama līdz tuvākajai pilnai dienai.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot šādus iedalījumus, iesniedz Komisijai pieprasījumu kopā ar ziņojumiem, kas satur informāciju par pastāvīgu minēto zvejas aktivitāšu pārtraukšanu.

Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt a) apakšpunktā noteikto dienu skaitu šai dalībvalstij, saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā.

Papildu dienu skaits, ko Komisija piešķīrusi dalībvalstij 2004. gadā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikuma 6.c punktu, tiek piešķirts arī 2005. gadā;

| d) | izņēmumi dienu skaitam, kas pavadāmas apgabalā un prom no ostas, kas paradīts I tabulā, var tikt piešķirti dalībvalsts zvejas kuģiem saskaņā ar II tabulā parādītajiem nosacījumiem.
  Dalībvalstis, kas vēlas pieteikties šādam lielākam dienu skaitam, nosūta Komisijai informāciju par zvejas kuģiem, kas no tā būs ieguvēji, un informāciju par to zvejas darbību ierakstiem vismaz divas nedēļas pirms tam, kad paredzēts piešķirt lielāku dienu skaitu.
  II tabula — Izņēmumi I tabulas dienu skaitam, kas pavadāms apgabalā un promno ostas, un saistītie nosacījumi








  Apgabals | 4. punktā noteiktie zvejas rīki | kuģa zvejas darbību ieraksti 2002. gadā (223) | Dienas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. punktā minētais apgabals | 4(a), 4(e) | Mazāk par 5 % no katras sugas- mencas, jūrasmēles un plekstes | nav dienu ierobežojuma (224) |
| 2. punktā minētais apgabals | 4(a), 4(b) | Mazāk par 5 % mencu | 100 līdz < 120 mm līdz 13 ≥ 120 mm līdz 14 |
| Kategats un Ziemeļjūra | 4(c) rīki ar linuma acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 220 mm; | Mazāk par 5 % mencu un vairāk par 5 % akmeņplekstes un zaķzivs nozveju | Līdz 15 dienām |
| Kategats, Ziemeļjūra un Skageraks | 4(a) 120 mm kvadrātveida linuma acu logs (225) | n/a | 12 dienas |
| Lamanša austrumu daļa | 4(c) šķēršļu tīkli ar ar linuma acs izmēru, kas vienāds vai mazāks par 110 mm; | Kuģi, kas prom no ostas atrodas ne vairāk kā 24 stundas | 19 dienas |

d)

izņēmumi dienu skaitam, kas pavadāmas apgabalā un prom no ostas, kas paradīts I tabulā, var tikt piešķirti dalībvalsts zvejas kuģiem saskaņā ar II tabulā parādītajiem nosacījumiem.

Dalībvalstis, kas vēlas pieteikties šādam lielākam dienu skaitam, nosūta Komisijai informāciju par zvejas kuģiem, kas no tā būs ieguvēji, un informāciju par to zvejas darbību ierakstiem vismaz divas nedēļas pirms tam, kad paredzēts piešķirt lielāku dienu skaitu.

II tabula — Izņēmumi I tabulas dienu skaitam, kas pavadāms apgabalā un promno ostas, un saistītie nosacījumi

Apgabals

4. punktā noteiktie zvejas rīki

kuģa zvejas darbību ieraksti 2002. gadā (223)

Dienas

2. punktā minētais apgabals

4(a), 4(e)

Mazāk par 5 % no katras sugas- mencas, jūrasmēles un plekstes

nav dienu ierobežojuma (224)

2. punktā minētais apgabals

4(a), 4(b)

Mazāk par 5 % mencu

100 līdz < 120 mm līdz 13 ≥ 120 mm līdz 14

Kategats un Ziemeļjūra

4(c) rīki ar linuma acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 220 mm;

Mazāk par 5 % mencu un vairāk par 5 % akmeņplekstes un zaķzivs nozveju

Līdz 15 dienām

Kategats, Ziemeļjūra un Skageraks

4(a) 120 mm kvadrātveida linuma acu logs (225)

n/a

12 dienas

Lamanša austrumu daļa

4(c) šķēršļu tīkli ar ar linuma acs izmēru, kas vienāds vai mazāks par 110 mm;

Kuģi, kas prom no ostas atrodas ne vairāk kā 24 stundas

19 dienas

Ja kuģim ir piešķirts lielāks dienu iedalījums sakarā ar to, ka tam bija procentuāli mazs zvejas darbību ieraksts par noteiktu sugu nozveju, šis kuģis nevienu brīdi nedrīkst paturēt lielāku šo sugu procentuālo daudzumu, nekā norādīts II tabulā, kā arī nedrīkst jūrā pārkraut jebkuras zivis uz citu kuģi. Ja kāds no šiem nosacījumiem netiek ievērots, kuģim uzreiz atņem tiesības uz papildu dienām;

| e) | pamatojoties uz dalībvalsts lūgumu, Komisija var dalībvalstij piešķirt vienu papildu dienu, ko kuģis var pavadīt apgabalā un prom no ostas, uz kuģa pārvadājot 4. punkta a) apakšpunktā minētos zvejas rīkus, kuriem linuma acs izmērs ir lielāks par 120 mm, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir izstrādājusi automātiskas zvejošanas licences anulēšanas sistēmu attiecībā uz pārkāpumiem. Pārvaldības laikposmā kuģis, īstenojot šos noteikumus, vispār nedrīkst uz kuģa pārvadāt zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai mazāks; |
| --- | --- |

e)

pamatojoties uz dalībvalsts lūgumu, Komisija var dalībvalstij piešķirt vienu papildu dienu, ko kuģis var pavadīt apgabalā un prom no ostas, uz kuģa pārvadājot 4. punkta a) apakšpunktā minētos zvejas rīkus, kuriem linuma acs izmērs ir lielāks par 120 mm, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir izstrādājusi automātiskas zvejošanas licences anulēšanas sistēmu attiecībā uz pārkāpumiem. Pārvaldības laikposmā kuģis, īstenojot šos noteikumus, vispār nedrīkst uz kuģa pārvadāt zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai mazāks;

| f) | ņemot vērā zvejas lieguma apgabalu Īrijas jūrā, lai pasargātu nārstojošas zivis un samazinātu mencu mirstību zvejas dēļ, vienu papildu dienu piešķirs tiem kuģiem zvejas rīku grupējumā 4(a) un 4(b), kas vairāk nekā pusi piešķirto dienu minētajā pārvaldības laikposmā pavada, zvejojot Īrijas jūrā. |
| --- | --- |

f)

ņemot vērā zvejas lieguma apgabalu Īrijas jūrā, lai pasargātu nārstojošas zivis un samazinātu mencu mirstību zvejas dēļ, vienu papildu dienu piešķirs tiem kuģiem zvejas rīku grupējumā 4(a) un 4(b), kas vairāk nekā pusi piešķirto dienu minētajā pārvaldības laikposmā pavada, zvejojot Īrijas jūrā.

7.   Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kapteinis vai viņa pārstāvis informē karoga dalībvalsts iestādes, kādu zvejas rīku vai rīkus viņš ir paredzējis izmantot nākamajā pārvaldības laikposmā. Kamēr nav iesniegts šāds paziņojums, kuģim nav tiesību zvejot 2. punktā noteiktajos apgabalos, izmantojot kādu no 4. punktā minētajiem rīkiem.

Ja kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis paziņo par divu 4. punktā noteikto zvejas rīku grupu izmantošanu, nākamajā pārvaldības laikposmā pieejamais kopējais dienu skaits nedrīkst būt lielāks par pusi no dienu summas, kurās kuģim ir tiesības izmantot katru no zvejas rīkiem, noapaļots līdz tuvākajai pilnajai dienai. Nav atļauts izmantot kādu no attiecīgajiem zvejas rīkiem vairāk par to dienu skaitu, kas šim zvejas rīkam noteikts I tabulā vai kas noteikts 6. punkta a) apakšpunkta trešajā daļā attiecīgajam apgabalam.

Iespēja izmantot divus rīkus var būt pieejama tikai, ja ir ievēroti šādi papildu uzraudzības pasākumi:

| — | viena izbrauciena laikā zvejas kuģis var uz kuģa pārvadāt tikai vienu 4. punktā noteikto zvejas rīku; |
| --- | --- |

—

viena izbrauciena laikā zvejas kuģis var uz kuģa pārvadāt tikai vienu 4. punktā noteikto zvejas rīku;

| — | pirms katra izbrauciena kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis iesniedz kompetentām iestādēm iepriekšēju paziņojumu par zvejas rīka veidu, ko paredzēts pārvadāt uz kuģa, izņemot, ja zvejas rīka veids neatšķiras no tā, par ko paziņots iepriekšējā izbraucienā.
  Kompetentās iestādes veic inspekcijas un uzraudzības pasākumus, lai pārliecinātos par abu iepriekš minēto prasību ievērošanu. Jebkuram zvejas kuģim, par kuru atklāts, ka tas neievēro šīs prasības, uzreiz anulē atļauju izmantot divas zvejas rīku grupas.
  Kuģi, kas vēlas apvienot viena vai vairāku 4. pantā minēto zvejas rīku (reglamentēto rīku) izmantošanu ar citiem 4. pantā neminētiem zvejas rīkiem (nereglamentētiem rīkiem), nedrīkst ierobežot nereglamentēto rīku izmantošanā. Šādiem kuģiem ir iepriekš jāziņo par to, kad tiks izmantoti reglamentētie rīki. Ja šāds paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens 4. punktā minētais zvejas rīks. Šādiem kuģiem ir jābūt pilnvarotiem un aprīkotiem, lai veiktu alternatīvas zvejas aktivitātes. |
| --- | --- |

—

pirms katra izbrauciena kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis iesniedz kompetentām iestādēm iepriekšēju paziņojumu par zvejas rīka veidu, ko paredzēts pārvadāt uz kuģa, izņemot, ja zvejas rīka veids neatšķiras no tā, par ko paziņots iepriekšējā izbraucienā.

Kompetentās iestādes veic inspekcijas un uzraudzības pasākumus, lai pārliecinātos par abu iepriekš minēto prasību ievērošanu. Jebkuram zvejas kuģim, par kuru atklāts, ka tas neievēro šīs prasības, uzreiz anulē atļauju izmantot divas zvejas rīku grupas.

Kuģi, kas vēlas apvienot viena vai vairāku 4. pantā minēto zvejas rīku (reglamentēto rīku) izmantošanu ar citiem 4. pantā neminētiem zvejas rīkiem (nereglamentētiem rīkiem), nedrīkst ierobežot nereglamentēto rīku izmantošanā. Šādiem kuģiem ir iepriekš jāziņo par to, kad tiks izmantoti reglamentētie rīki. Ja šāds paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens 4. punktā minētais zvejas rīks. Šādiem kuģiem ir jābūt pilnvarotiem un aprīkotiem, lai veiktu alternatīvas zvejas aktivitātes.

8.   Kuģis, kas atrodas kādā no 2. punktā minētajiem apgabaliem, pārvadājot kādu no 4. punktā minētajiem zvejas rīkiem, nedrīkst vienlaikus pārvadāt jebkuru citu no 4. punktā minētajiem rīkiem.

| a) | Kuģim, kas ir izmantojis tam piešķirto dienu skaitu, kas pavadāmas apgabalā un prom no ostas, jebkurā šā pārvaldības laikposmā jāpaliek ostā vai ārpus kāda no 2. punktā minētā apgabala, līdz tiek saņemts visa atlikušā pārvaldības laikposmā, izņemot, ja tas izmanto kādu nereglamentētu rīku, kā aprakstīts 7. punktā; |
| --- | --- |

a)

Kuģim, kas ir izmantojis tam piešķirto dienu skaitu, kas pavadāmas apgabalā un prom no ostas, jebkurā šā pārvaldības laikposmā jāpaliek ostā vai ārpus kāda no 2. punktā minētā apgabala, līdz tiek saņemts visa atlikušā pārvaldības laikposmā, izņemot, ja tas izmanto kādu nereglamentētu rīku, kā aprakstīts 7. punktā;

| b) | jebkurā dotajā pārvaldības laikposmā kuģis var veikt ar zveju nesaistītas aktivitātes, šo laiku neieskaitot tam saskaņā ar 6. punktu piešķirto dienu skaitā, ar noteikumu, ka kuģis vispirms informē tā karoga dalībvalsti par savas rīcības ieceri, aktivitātes raksturu un to, ka tas uz šo laiku atsakās no savas licences. Šādi kuģi šajā laikā netur nekādus zvejas rīkus vai zivis. |
| --- | --- |

b)

jebkurā dotajā pārvaldības laikposmā kuģis var veikt ar zveju nesaistītas aktivitātes, šo laiku neieskaitot tam saskaņā ar 6. punktu piešķirto dienu skaitā, ar noteikumu, ka kuģis vispirms informē tā karoga dalībvalsti par savas rīcības ieceri, aktivitātes raksturu un to, ka tas uz šo laiku atsakās no savas licences. Šādi kuģi šajā laikā netur nekādus zvejas rīkus vai zivis.

| a) | Dalībvalsts var atļaut jebkuram no tās zvejas kuģiem pārskaitīt tam piešķirtās dienas, kas pavadāmas apgabalā vai prom no ostas, kādam citam zvejas kuģim tam pašam pārvaldības laikposmam un tam pašam apgabalam ar noteikumu, ka kuģa pārņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas reizinājuma iznākums (kilovatdienas), ir vienāds vai mazāks par donora kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas kilovatos reizinājuma iznākumu. Kuģu dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kas katram kuģim ir ierakstīta Kopienas zvejas flotes reģistrā; |
| --- | --- |

a)

Dalībvalsts var atļaut jebkuram no tās zvejas kuģiem pārskaitīt tam piešķirtās dienas, kas pavadāmas apgabalā vai prom no ostas, kādam citam zvejas kuģim tam pašam pārvaldības laikposmam un tam pašam apgabalam ar noteikumu, ka kuģa pārņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas reizinājuma iznākums (kilovatdienas), ir vienāds vai mazāks par donora kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas kilovatos reizinājuma iznākumu. Kuģu dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kas katram kuģim ir ierakstīta Kopienas zvejas flotes reģistrā;

| b) | kopējais dienu skaits, kas pavadāms apgabalā vai prom no ostas, kas pārskaitīts saskaņā ar a) apakšpunktu, sareizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par donora kuģa zvejas darbību ierakstu par vidējo dienu skaitu gadā šajā apgabalā, kas apstiprināts EK zvejas žurnālā 2001., 2002. un 2003. gadā, sareizināts ar tā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Ja donora kuģis izmanto alternatīvu apgabala definējumu apgabalam uz rietumiem no Skotijas, nevis 2. punktā minēto, tā zvejas darbības ierakstu aprēķinam izmantos šo alternatīvo definīciju; |
| --- | --- |

b)

kopējais dienu skaits, kas pavadāms apgabalā vai prom no ostas, kas pārskaitīts saskaņā ar a) apakšpunktu, sareizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par donora kuģa zvejas darbību ierakstu par vidējo dienu skaitu gadā šajā apgabalā, kas apstiprināts EK zvejas žurnālā 2001., 2002. un 2003. gadā, sareizināts ar tā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Ja donora kuģis izmanto alternatīvu apgabala definējumu apgabalam uz rietumiem no Skotijas, nevis 2. punktā minēto, tā zvejas darbības ierakstu aprēķinam izmantos šo alternatīvo definīciju;

| c) | dienu nodošana, kā aprakstīts a) apakšpunktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kas darbojas vienā un tajā pašā zvejas rīku grupā un apgabala kategorijā, kas minēta 6. punkta a) apakšpunktā vienā un tajā pašā pārvaldības laikposmā. Dalībvalsts var atļaut dienu nodošana gadījumos, kad licencēts donora kuģis ir uz laiku pārtraucis aktivitātes bez valsts atbalsta; |
| --- | --- |

c)

dienu nodošana, kā aprakstīts a) apakšpunktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kas darbojas vienā un tajā pašā zvejas rīku grupā un apgabala kategorijā, kas minēta 6. punkta a) apakšpunktā vienā un tajā pašā pārvaldības laikposmā. Dalībvalsts var atļaut dienu nodošana gadījumos, kad licencēts donora kuģis ir uz laiku pārtraucis aktivitātes bez valsts atbalsta;

| d) | nav atļauta dienu nodošana no kuģiem, kas gūst labumu no iedalījuma, kurš minēts 6.punkta d) apakšpunktā un 7. punktā; |
| --- | --- |

d)

nav atļauta dienu nodošana no kuģiem, kas gūst labumu no iedalījuma, kurš minēts 6.punkta d) apakšpunktā un 7. punktā;

| e) | pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstīm jāiesniedz ziņojumi par notikušajām nodošanām. |
| --- | --- |

e)

pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstīm jāiesniedz ziņojumi par notikušajām nodošanām.

11.   Kuģim, kam nav zvejas darbības ierakstu par zveju 2. punktā minētajos apgabalos, atļauj tos šķērsot tranzītā ar noteikumu, ka tas vispirms ir informējis par šādu nodomu attiecīgās iestādes. Šim kuģim, atrodoties 2. punktā minētajos apgabalos, jebkuriem uz kuģa pārvadātajiem zvejas rīkiem jābūt satītiem un nostiprinātiem saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.

12.   Dalībvalsts neatļauj zveju, izmantojot 4. pantā noteiktos zvejas rīkus, jebkurā 2. punktā noteiktajā apgabalā nevienam kuģim, kam nav šādas zvejas darbības ieraksta 2001., 2002., 2003. vai 2004. gadā šajā apgabalā, izņemot, ja tas nodrošina, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiks izslēgta līdzvērtīga jauda, kas izteikta kilovatos.

Tomēr kuģim, kuram ir zvejas darbības ieraksti par 4. punktā norādītā zvejas rīka izmantošanu, var dot atļauju izmantot citu 4. punktā norādīto zvejas rīku ar noteikumu, ka piešķirto zvejas dienu skaits šim citam zvejas rīkam ir lielāks vai vienāds ar pirmajam zvejas rīkam piešķirto dienu skaitu.

13.   Dalībvalsts neatskaita no kāda kuģa saskaņā ar šo pielikumu piešķirto dienu skaita nevienu dienu, kad kuģis ir bijis prom no ostas, taču nav zvejojis, jo tas ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai, ja kuģis ir bijis prom no ostas, taču nav zvejojis, jo pārvadājis ievainotus kuģa komandas biedrus neatliekamas palīdzības sniegšanai. Dalībvalsts viena mēneša laikā iesniedz Komisijai jebkuru tādu lēmumu attaisnojumu, kas pieņemti uz šā pamata, kopā ar kompetento iestāžu saistītiem avārijas situācijas pierādījumiem.

Ziņošanas pienākumi

14.   Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto prom no ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, Komisijai par katru kalendāro gadu viena mēneša laikā pirms kalendārā gada termiņa beigām ziņo par to kuģu piepūli, kas lietojuši dažāda veida zvejas rīkus apgabalos, uz kuriem attiecas šis pielikums, kā norādīts IV tabulā.

15.   14. punktā minētos datus dalībvalstis paziņo Komisijai lielformāta tabulas veidā, nosūtot to uz attiecīgo pastkastītes adresi, kuru Komisija paziņo dalībvalstīm.

IV tabula — Ziņošanas formāts

| Valsts | KFR | Ārējā marķēšana | Zvejas apgabals | Pārvaldības laikposma ilgums | Paziņotais zvejas rīka veids/veidi | Dienas, kurās ir atļauta šī zvejas rīka/rīku lietošana | Dienas, kad lietots 1. zvejas rīka veids | Dienas, kad lietots 2. zvejas rīka veids | Dienu nodošana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |

Valsts

KFR

Ārējā marķēšana

Zvejas apgabals

Pārvaldības laikposma ilgums

Paziņotais zvejas rīka veids/veidi

Dienas, kurās ir atļauta šī zvejas rīka/rīku lietošana

Dienas, kad lietots 1. zvejas rīka veids

Dienas, kad lietots 2. zvejas rīka veids

Dienu nodošana

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

V tabula — Datu formāts

| Zonas nosaukums | Maks. zīmju/ciparu skaits | Formulējums un komentāri |
| --- | --- | --- |
| (1) Valsts | 3 | Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kurā kuģis reģistrēts zvejai, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002
  Vienmēr ziņojošā valsts. |
| (2) KFR | 12 | (Kopienas Flotes Reģistrācijas Numurs).
  Zvejas kuģa vienreizējais identifikācijas numurs.
  Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), vadoties pēc identifikācijas sērijām (9 zīmes). Ja sērijām ir mazāk par 9 zīmēm, tad kreisajā pusē jāpievieno papildu nulles. |
| (3) Ārējā marķēšana | 14 | Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 |
| (4) Apgabals | 1 | Norāda, vai kuģis ir zvejojis šā pielikuma 2. punktā minētajā apgabalā. |
| (5) Pārvaldības laikposma ilgums | 2 | Norāde no 1–11 par katra pārvaldības laikposma ilgumu, kas piešķirts attiecīgajam kuģim. Var apkopot atsevišķus pārvaldības laikposmus, kuros vienādas zvejas rīku grupas vai zvejas rīku grupu kombinācijas ir pieteiktas saskaņā ar šī pielikuma 7. punktu. |
| (6) Paziņotais zvejas rīka veids/veidi | 2 | Norāde no 4(a) līdz 4(f) par zvejas rīku veidiem, kas pieteikti saskaņā ar šī pielikuma 4. punktu. |
| (7) Dienas, kurās ir atļauta šā zvejas rīka/rīku lietošana | 3 | Dienu skaits, kurās kuģis saskaņā ar šo pielikumu ir tiesīgs izvēlēties paziņojamos zvejas rīkus un pārvaldības laikposma ilgumu. |
| (8) Dienas, kad lietots 1. zvejas rīka veids | 3 | Dienu skaits, cik kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies apgabalā saskaņā ar šo pielikumu, izmantojot 1. zvejas rīka veidu. |
| (9) Dienas, kad lietots 2. zvejas rīka veids | 3 | Dienu skaits, cik kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies apgabalā saskaņā ar šo pielikumu, izmantojot 2. zvejas rīka veidu, ja tas piemērojams. |
| (10) Dienu nodošana | 3 | Nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits”, un saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits” |

Zonas nosaukums

Maks. zīmju/ciparu skaits

Formulējums un komentāri

(1) Valsts

3

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kurā kuģis reģistrēts zvejai, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002

Vienmēr ziņojošā valsts.

(2) KFR

12

(Kopienas Flotes Reģistrācijas Numurs).

Zvejas kuģa vienreizējais identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), vadoties pēc identifikācijas sērijām (9 zīmes). Ja sērijām ir mazāk par 9 zīmēm, tad kreisajā pusē jāpievieno papildu nulles.

(3) Ārējā marķēšana

14

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87

(4) Apgabals

1

Norāda, vai kuģis ir zvejojis šā pielikuma 2. punktā minētajā apgabalā.

(5) Pārvaldības laikposma ilgums

2

Norāde no 1–11 par katra pārvaldības laikposma ilgumu, kas piešķirts attiecīgajam kuģim. Var apkopot atsevišķus pārvaldības laikposmus, kuros vienādas zvejas rīku grupas vai zvejas rīku grupu kombinācijas ir pieteiktas saskaņā ar šī pielikuma 7. punktu.

(6) Paziņotais zvejas rīka veids/veidi

2

Norāde no 4(a) līdz 4(f) par zvejas rīku veidiem, kas pieteikti saskaņā ar šī pielikuma 4. punktu.

(7) Dienas, kurās ir atļauta šā zvejas rīka/rīku lietošana

3

Dienu skaits, kurās kuģis saskaņā ar šo pielikumu ir tiesīgs izvēlēties paziņojamos zvejas rīkus un pārvaldības laikposma ilgumu.

(8) Dienas, kad lietots 1. zvejas rīka veids

3

Dienu skaits, cik kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies apgabalā saskaņā ar šo pielikumu, izmantojot 1. zvejas rīka veidu.

(9) Dienas, kad lietots 2. zvejas rīka veids

3

Dienu skaits, cik kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies apgabalā saskaņā ar šo pielikumu, izmantojot 2. zvejas rīka veidu, ja tas piemērojams.

(10) Dienu nodošana

3

Nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits”, un saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”

IVa pielikuma 1. papildinājums

| 1. | Jebkuram kuģim, kas izmanto šā tipa zvejas rīkus, ir īpaša zvejas atļauja saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1627/94. |
| --- | --- |

1.

Jebkuram kuģim, kas izmanto šā tipa zvejas rīkus, ir īpaša zvejas atļauja saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1627/94.

| 2. | 1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopiju glabā uz zvejas kuģa. |
| --- | --- |

2.

1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopiju glabā uz zvejas kuģa.

| 3. | Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, tas uz kuģa glabā un izmanto tikai velkamo zvejas rīku ar izejas logiem, kā minēts 4. punktā. Pirms zvejas sākšanas zvejas rīku apstiprina valsts inspektors. |
| --- | --- |

3.

Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, tas uz kuģa glabā un izmanto tikai velkamo zvejas rīku ar izejas logiem, kā minēts 4. punktā. Pirms zvejas sākšanas zvejas rīku apstiprina valsts inspektors.

| 4. | a) | Logu ievieto pagarinājuma nesašaurinātajā daļā ar vismaz 80 atvērtajām linuma acīm perimetrā. Logu ievieto augšējā plāksnē, un tas nosedz pusi augšējās plāksnes. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtās rombveida acis. Logs beidzas ne tālāk kā 6 metrus no savienojuma stropes. Savienojumā divas rombveida acis atbilst vienai kvadrātveida acij; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Logu ievieto pagarinājuma nesašaurinātajā daļā ar vismaz 80 atvērtajām linuma acīm perimetrā. Logu ievieto augšējā plāksnē, un tas nosedz pusi augšējās plāksnes. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtās rombveida acis. Logs beidzas ne tālāk kā 6 metrus no savienojuma stropes. Savienojumā divas rombveida acis atbilst vienai kvadrātveida acij;

| b) | logs ir vismaz 3 metrus garš. Linuma acīm ir minimālais acs atvērums 120 mm apmērā. Linuma acis ir kvadrātveida, tas ir, visas četras loga linuma puses šķērso visas acu rindas. Linums ir uzstādīts tā, lai acu rindas atrastos paralēli un perpendikulāri āmja garumam; |
| --- | --- |

b)

logs ir vismaz 3 metrus garš. Linuma acīm ir minimālais acs atvērums 120 mm apmērā. Linuma acis ir kvadrātveida, tas ir, visas četras loga linuma puses šķērso visas acu rindas. Linums ir uzstādīts tā, lai acu rindas atrastos paralēli un perpendikulāri āmja garumam;

| c) | kvadrātveida acu linuma plāksne ir veidota no vienas bezmezglu auklas. Logu ievieto tā, lai linuma acis zvejošanas laikā vienmēr paliek pilnībā atvērtas. Logu nekādā veidā neaizsprosto ar jebkādiem iekšējiem vai ārējiem pievienojumiem. |
| --- | --- |

c)

kvadrātveida acu linuma plāksne ir veidota no vienas bezmezglu auklas. Logu ievieto tā, lai linuma acis zvejošanas laikā vienmēr paliek pilnībā atvērtas. Logu nekādā veidā neaizsprosto ar jebkādiem iekšējiem vai ārējiem pievienojumiem.

IVb PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE NOTEIKTU DIENVIDU HEKA UN OMĀRU SUGU KRĀJUMU ATJAUNOŠANAS KONTEKSTĀ

Vispārīgi noteikumi

1.   Nosacījumi, kas izklāstīti šajā pielikumā, attiecas uz Kopienas zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir vienāds ar 10 metriem vai vairāk.

2.   Šis pielikums attiecas uz šādiem ģeogrāfiskiem apgabaliem:

| | Ibērijas pussala, Atlantijas piekraste (ICES rajoni VIIIc un IXa), izņemot Kadisas līci. |
| --- | --- |

Ibērijas pussala, Atlantijas piekraste (ICES rajoni VIIIc un IXa), izņemot Kadisas līci.

3.   Šajā pielikumā diena apgabalā un prom no ostas ir:

| a) | 24 stundu laikposms starp 00:00 kalendārās dienas stundām un 24:00 tās pašas kalendārās dienas stundām vai ikviena šāda laikposma daļa, kuras laikā kuģis atrodas apgabalā, kas noteikts 2. punktā un prom no ostas, vai |
| --- | --- |

a)

24 stundu laikposms starp 00:00 kalendārās dienas stundām un 24:00 tās pašas kalendārās dienas stundām vai ikviena šāda laikposma daļa, kuras laikā kuģis atrodas apgabalā, kas noteikts 2. punktā un prom no ostas, vai

| b) | ikvienā nepārtrauktā 24 stundu laikposmā, kā ierakstīts EK zvejas žurnālā, kura laikā kuģis ir atradies apgabalā, kas noteikts 2. punktā un prom no ostas, vai ikvienā šāda laikposma ikvienā daļā. |
| --- | --- |

b)

ikvienā nepārtrauktā 24 stundu laikposmā, kā ierakstīts EK zvejas žurnālā, kura laikā kuģis ir atradies apgabalā, kas noteikts 2. punktā un prom no ostas, vai ikvienā šāda laikposma ikvienā daļā.

Dalībvalsts, kas vēlas pielietot dienas, kura pavadīta apgabalā un prom no ostas, definīciju, kas izklāstīta b) apakšpunktā, pirms 2005. gada 1. februāra informē Komisiju par līdzekļiem, ar kādiem tiks uzraudzītas kuģa darbības, lai nodrošinātu b) apakšpunktā ietverto nosacījumu ievērošanu.

4.   Šajā pielikumā izmanto šādu zvejas rīku grupējumu:

| a) | grunts tralis ar linuma acs izmēru, kas lielāks par 55 mm; |
| --- | --- |

a)

grunts tralis ar linuma acs izmēru, kas lielāks par 55 mm;

| b) | grunts āķu jedas; |
| --- | --- |

b)

grunts āķu jedas;

| c) | žaunu tīkls ar linuma acs izmēru, kas lielāks par 60 mm; |
| --- | --- |

c)

žaunu tīkls ar linuma acs izmēru, kas lielāks par 60 mm;

| d) | žaunu tīkls ar linuma acs izmēru, kas ir 80 mm vai lielāks; |
| --- | --- |

d)

žaunu tīkls ar linuma acs izmēru, kas ir 80 mm vai lielāks;

| e) | tralis ar linuma acs izmēru starp 31 mm un 54 mm. |
| --- | --- |

e)

tralis ar linuma acs izmēru starp 31 mm un 54 mm.

Zvejas piepūle

5.   Katra dalībvalsts nodrošina, lai tad, kad uz kuģa pārvadā jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā, atrodas apgabalā un ir prom no ostas ne ilgāk par 6. punktā norādīto dienu skaitu.

| a) | Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendāra mēnesī, cik ilgi kuģis var atrasties apgabalā un būt prom no ostas, vedot uz kuģa jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, ir norādīts I tabulā.
  I tabula — Maksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas sadalījumā pa zvejas rīkiem











  Punktā noteiktais apgabals: | Zvejas rīku grupējums minēts punktā: |
| --- | --- | --- |
| 4a | 4b | 4c | 4d | 4e | 4f |
| 2. Ibērijas pussala, Atlantijas krasts (ICES rajoni VIIIc un IXa) | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |

a)

Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendāra mēnesī, cik ilgi kuģis var atrasties apgabalā un būt prom no ostas, vedot uz kuģa jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, ir norādīts I tabulā.

I tabula — Maksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas sadalījumā pa zvejas rīkiem

Punktā noteiktais apgabals:

Zvejas rīku grupējums minēts punktā:

4a

4b

4c

4d

4e

4f

2. Ibērijas pussala, Atlantijas krasts (ICES rajoni VIIIc un IXa)

22

22

22

22

22

22

| b) | dalībvalsts var I tabulā apkopot apgabalā un prom no ostas pavadītās dienas pārvaldības laikposmos līdz vienpadsmit kalendārajiem mēnešiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts var I tabulā apkopot apgabalā un prom no ostas pavadītās dienas pārvaldības laikposmos līdz vienpadsmit kalendārajiem mēnešiem;

| c) | Komisija, pamatojoties uz pastāvīgu zvejas darbību pārtraukšanu, kas notikusi kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2792/1999, var piešķirt dalībvalstij papildu dienu skaitu, kurās kuģis var atrasties apgabalā un prom no ostas, pārvadājot uz kuģa jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā. Šeit var ņemt vērā visus kuģus, kuriem var pierādīt, ka tie pilnībā atsaukti no 2. punktā minētā apgabala. Papildu dienu skaits, kas piešķirts kuģiem attiecīgajā zvejas rīku kategorijā, būs tieši proporcionāls 2003. gada zvejas piepūlei, ko mēra to atsaukto kuģu kilovatdienās, kuri izmanto attiecīgos zvejas rīkus, salīdzinājumā ar salīdzināmo zvejas piepūles apjomu 2003. gadā visiem kuģiem, kas izmanto šos zvejas rīkus. Dienas daļu, kas radusies šajā aprēķinā, noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.
  Dalībvalstis, kas vēlas izmantot šādu piešķiršanu, iesniedz Komisijai pieprasījumu kopā ar ziņojumiem, kas satur informāciju par pastāvīgu minēto zvejas darbību pārtraukšanu.
  Uz šādu pieprasījumu pamata Komisija saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā, var izdarīt labojumus attiecīgajai dalībvalstij a) apakšpunktā noteiktajā dienu skaitā; |
| --- | --- |

c)

Komisija, pamatojoties uz pastāvīgu zvejas darbību pārtraukšanu, kas notikusi kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2792/1999, var piešķirt dalībvalstij papildu dienu skaitu, kurās kuģis var atrasties apgabalā un prom no ostas, pārvadājot uz kuģa jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā. Šeit var ņemt vērā visus kuģus, kuriem var pierādīt, ka tie pilnībā atsaukti no 2. punktā minētā apgabala. Papildu dienu skaits, kas piešķirts kuģiem attiecīgajā zvejas rīku kategorijā, būs tieši proporcionāls 2003. gada zvejas piepūlei, ko mēra to atsaukto kuģu kilovatdienās, kuri izmanto attiecīgos zvejas rīkus, salīdzinājumā ar salīdzināmo zvejas piepūles apjomu 2003. gadā visiem kuģiem, kas izmanto šos zvejas rīkus. Dienas daļu, kas radusies šajā aprēķinā, noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot šādu piešķiršanu, iesniedz Komisijai pieprasījumu kopā ar ziņojumiem, kas satur informāciju par pastāvīgu minēto zvejas darbību pārtraukšanu.

Uz šādu pieprasījumu pamata Komisija saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā, var izdarīt labojumus attiecīgajai dalībvalstij a) apakšpunktā noteiktajā dienu skaitā;

| d) | izņēmumus I tabulā uzrādītajam dienu skaitam, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, dalībvalstis var piešķirt kuģiem ar nosacījumiem, kas uzrādīti II tabulā.
  Dalībvalstis, kas vēlas piemērot šo lielāko dienu skaitu, vismaz divas nedēļas pirms tam iesniedz Komisijai informāciju par kuģiem, kam to piemēros, kā arī sīku informāciju par to zvejas darbības ierakstiem.
  II tabula — Izņēmumi no rajonā un prom no ostas pavadītajām dienām I tabulā un saistītie nosacījumi








  2. punktā noteiktie apgabali: | 4. punktā noteiktie zvejas rīki | 2001., 2002. un 2003. gada kuģa zvejas darbības ieraksts (226) | Dienas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | 4a) līdz 4f) | Mazāk nekā 5 tonnas heka visos gados | nav dienu ierobežojuma (227) |

d)

izņēmumus I tabulā uzrādītajam dienu skaitam, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, dalībvalstis var piešķirt kuģiem ar nosacījumiem, kas uzrādīti II tabulā.

Dalībvalstis, kas vēlas piemērot šo lielāko dienu skaitu, vismaz divas nedēļas pirms tam iesniedz Komisijai informāciju par kuģiem, kam to piemēros, kā arī sīku informāciju par to zvejas darbības ierakstiem.

II tabula — Izņēmumi no rajonā un prom no ostas pavadītajām dienām I tabulā un saistītie nosacījumi

2. punktā noteiktie apgabali:

4. punktā noteiktie zvejas rīki

2001., 2002. un 2003. gada kuģa zvejas darbības ieraksts (226)

Dienas

2

4a) līdz 4f)

Mazāk nekā 5 tonnas heka visos gados

nav dienu ierobežojuma (227)

Ja kuģim, pamatojoties uz tā zemajiem heka nozvejas rezultātiem, ir piešķirts šis lielākais dienu skaits, šā kuģa izkrāvums 2005. gadā nedrīkst pārsniegt 5 tonnas heka dzīvsvara, kā arī kuģis nedrīkst jūrā pārkraut jebkuras zivis uz citiem kuģiem. Ja kuģis neievēros kādu no šiem nosacījumiem, tam nekavējoties tiks atņemtas tiesības uz papildu dienām.

7.   Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis paziņo karoga dalībvalsts iestādēm, kādu zvejas rīku vai rīkus viņš paredzējis lietot nākamajā pārvaldības laikposmā. Iekams nav sniegts šāds paziņojums, kuģim nav atļauts zvejot 2. punktā noteiktajā apgabalā ar jebkādiem zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā.

Kuģi, kas vēlas apvienot viena vai vairāku zvejas rīku, kas minēti 4. punktā (reglamentētie rīki), lietošanu ar jebkuriem citiem zvejas rīkiem, kas nav minēti 4. punktā (nereglamentētie rīki), nav ierobežoti nereglamentēto rīku lietošanā.

Šiem kuģiem pirms reglamentēto rīku lietošanas par to iepriekš jāpaziņo. Ja šāda paziņojuma nav bijis, uz kuģa nedrīkst atrasties zvejas rīki, kas minēti 4. punktā. Šādi kuģi ir jāpilnvaro un jāaprīko alternatīvu zvejas darbību uzsākšanai.

| a) | Jebkurā noteiktajā pārvaldības laikposmā kuģis, kas izlietojis vairākas dienas apgabalā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, paliek ostā vai ārpus apgabala, kas minēts 2. punktā, uz atlikušo pārvaldības laikposmu, ja vien tas nelieto nereglamentētos rīkus, kā aprakstīts 7. punktā; |
| --- | --- |

a)

Jebkurā noteiktajā pārvaldības laikposmā kuģis, kas izlietojis vairākas dienas apgabalā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, paliek ostā vai ārpus apgabala, kas minēts 2. punktā, uz atlikušo pārvaldības laikposmu, ja vien tas nelieto nereglamentētos rīkus, kā aprakstīts 7. punktā;

| b) | jebkurā dotajā pārvaldības laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 6. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās darbības veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā attiecīgie kuģi nepārvadā nekādus zvejas rīkus vai zivis. |
| --- | --- |

b)

jebkurā dotajā pārvaldības laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 6. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās darbības veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā attiecīgie kuģi nepārvadā nekādus zvejas rīkus vai zivis.

| a) | Dalībvalsts var ļaut ikvienam no tās zvejas kuģiem nodot dienas, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, uz ko tam ir piešķirtas tiesības, kādam citam no tās kuģiem uz to pašu pārvaldības laikposmu un apgabalu, nodrošinot, ka kuģa saņemto dienu rezultāts, kas reizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dienās) ir vienāds vai mazāks par donora kuģa nodoto dienu rezultātu, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta katram kuģim Kopienas zvejas flotes reģistrā; |
| --- | --- |

a)

Dalībvalsts var ļaut ikvienam no tās zvejas kuģiem nodot dienas, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, uz ko tam ir piešķirtas tiesības, kādam citam no tās kuģiem uz to pašu pārvaldības laikposmu un apgabalu, nodrošinot, ka kuģa saņemto dienu rezultāts, kas reizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dienās) ir vienāds vai mazāks par donora kuģa nodoto dienu rezultātu, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta katram kuģim Kopienas zvejas flotes reģistrā;

| b) | kopējais apgabalā un prom no ostas pavadīto dienu skaits, kas nodots saskaņā ar a) apakšpunktu, reizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par donora kuģa EK 2001., 2002. un 2003. gada zvejas žurnālā apliecināto vidējo ikgadējo reģistrēto dienu skaitu apgabalā, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos; |
| --- | --- |

b)

kopējais apgabalā un prom no ostas pavadīto dienu skaits, kas nodots saskaņā ar a) apakšpunktu, reizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par donora kuģa EK 2001., 2002. un 2003. gada zvejas žurnālā apliecināto vidējo ikgadējo reģistrēto dienu skaitu apgabalā, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos;

| c) | dienu nodošana, kā aprakstīts a) apakšpunktā, atļauta tikai starp kuģiem, kas darbojas, izmantojot vienas grupas zvejas rīkus, kas minēti 6. punktā, un vienā un tajā pašā pārvaldības laikposmā; |
| --- | --- |

c)

dienu nodošana, kā aprakstīts a) apakšpunktā, atļauta tikai starp kuģiem, kas darbojas, izmantojot vienas grupas zvejas rīkus, kas minēti 6. punktā, un vienā un tajā pašā pārvaldības laikposmā;

| d) | dienu nodošana nav atļauta kuģiem, kas gūst labumu no 6. punkta d) apakšpunktā minētā piešķīruma; |
| --- | --- |

d)

dienu nodošana nav atļauta kuģiem, kas gūst labumu no 6. punkta d) apakšpunktā minētā piešķīruma;

| e) | pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis sniedz ziņojumus par veikto dienu nodošanu. |
| --- | --- |

e)

pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis sniedz ziņojumus par veikto dienu nodošanu.

10.   Kuģim, kam nav zvejas darbības ierakstu par zveju 2. punktā minētajā apgabalā, ir atļauts apgabalu šķērsot ar noteikumu, ka tam nav zvejas atļaujas šajā apgabalā, vai arī kuģis ir pirms tam paziņojis iestādēm par šķērsošanas plāniem. Kamēr šāds kuģis atrodas 2. punktā minētajā apgabalā, uz kuģa esošajiem zvejas rīkiem jābūt sasietiem un noglabātiem saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.

11.   Dalībvalsts neatļauj zveju ar 4. punktā noteiktajiem zvejas rīkiem 2. punktā noteiktajā apgabalā jebkuram no tās kuģiem, kam nav ierakstu par šādām zvejas darbībām šajā rajonā 2002., 2003. vai 2004. gadā, izņemot gadījumu, ja tā nodrošina, ka cita ekvivalenta zvejas kapacitāte, ko mēra kilovatos, reglamentētajā apgabalā netiek izmantota.

Tomēr kuģim, kam ir zvejas darbības ieraksti par 4. punktā noteiktā zvejas rīka lietošanu, var ļaut lietot citu 4. punktā noteikto zvejas rīku, ar noteikumu, ka šim pēdējam zvejas rīkam piešķirtais dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmajam zvejas rīkam piešķirto dienu skaitu.

12.   Dalībvalsts neatskaita no kāda kuģa saskaņā ar šo pielikumu piešķirto dienu skaita nevienu dienu, kad kuģis ir bijis prom no ostas, taču nav zvejojis, jo tas ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai, ja kuģis ir bijis prom no ostas, taču nav zvejojis, jo pārvadājis ievainotus kuģa komandas biedrus neatliekamas palīdzības sniegšanai. Dalībvalsts viena mēneša laikā iesniedz Komisijai jebkuru tādu lēmumu attaisnojumu, kas pieņemti uz šā pamata, kopā ar kompetento iestāžu saistītiem avārijas situācijas pierādījumiem.

Novērošana, inspekcija un uzraudzība

13.   Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.a panta, minētās regulas 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pants attiecas uz kuģiem, kas pārvadā 4. punktā noteiktos zvejas rīkus un darbojas 2. punktā noteiktajā apgabalā. Kuģiem, kas aprīkoti ar kuģu novērošanas sistēmām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, vai tiem, kas darbojas saskaņā ar dienas definīciju, kas noteikta 3. punkta a) apakšpunktā, šī ziņošanas prasība netiek piemērota.

14.   Dalībvalstis, lai nodrošinātu šā pielikuma 13. punktā noteikto saistību ievērošanu, var īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, kas ir tikpat efektīvi un pārredzami kā šīs ziņošanas saistības. Šos alternatīvos pasākumus pirms to ieviešanas dara zināmus Komisijai.

15.   Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas vēlas pārkraut jebkādu uz kuģa esošu daudzumu vai izkraut trešās valsts ostā vai izkraušanas vietā, vismaz 24 stundas pirms pārkraušanas vai izkraušanas trešā valstī kuģa karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm sniedz informāciju, kas minēta 19.b pantā Regulā (EEK) Nr. 2847/93.

16.   Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, atļautā pielaides robeža, nosakot daudzumu kilogramos, kas atrodas uz 14. pantā minētajiem kuģiem, ir 8 % no zvejas žurnāla datiem. Gadījumā, ja Kopienas tiesību aktos nav ietverti nekādi konversijas koeficienti, piemēro tās dalībvalsts konversijas koeficientu, ar kuras karogu kuģo attiecīgais kuģis.

17.   Dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, ka jebkurš 2. punktā minētajā apgabalā nozvejotais dienvidu heka apjoms, kas pārsniedz 300 kg un/ vai Norvēģijas omāru apjoms, kas pārsniedz 150 kg, tiek pirms pārdošanas nosvērts uz izsoles telpas svariem.

18.   Kad heka daudzums, kas lielāks par 50 kg, ir iekrauts kuģī, uz zvejas kuģa ir aizliegts glabāt dienvidu heku vai Norvēģijas omāru jebkādā konteinerā jebkādā daudzumā, sajauktu ar kādu citu jūras organismu sugu. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi sniedz palīdzību dalībvalstu inspektoriem, tādējādi sekmējot atkārtotu pārbaudi zvejas žurnālā deklarētajam daudzumam un dienvidu heka un Norvēģijas omāra nozvejas daudzumam uz klāja.

19.   Dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt, lai jebkādu tādu daudzumu dienvidu heka, kas pārsniedz 300 kg, vai Norvēģijas omāra, kas pārsniedz 150 kg, kurš nozvejots 2. punktā noteiktajā apgabalā un kurš pirmoreiz izkrauts šajā dalībvalstī, nosver inspektoru klātbūtnē pirms tā tālākas pārvešanas no pirmās izkraušanas ostas.

20.   Atkāpjoties no 13. panta Regulā (EEK) Nr. 2847/93, minētās regulas 12. pantā noteiktos jebkuru zivju sugu daudzumus, kas pārsniedz 50 kg un kas tiek transportēti uz vietu, kura nav izkraušanas vai importēšanas vieta, pavada kāda no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā minēto deklarāciju kopijām par transportējamo minēto sugu daudzumu. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētos izņēmumus nepiemēro.

21.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, īpašas novērošanas programmas dienvidu heka vai Norvēģijas omāra krājumiem zvejas apgabalos, kas minētas šajā pielikumā, var ilgt vairāk nekā 2 gadus no to spēkā stāšanās dienas.

Ziņošanas pienākumi

22.   Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto prom no ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, katru kalendāro gadu vienu mēnesi pēc kalendārā gada termiņa beigām informē Komisiju par to kuģu zvejas piepūli, kas lieto dažādus rīku veidus šajā pielikumā minētajās teritorijās, kā norādīts IV tabulā.

23.   22. punktā minētos datus dalībvalstis paziņo Komisijai lielformāta tabulas veidā, nosūtot tos uz attiecīgo pasta adresi, kuru Komisija norāda dalībvalstīm.

IV tabula — Ziņošanas formāts

| Valsts | KFR | Ārējais marķējums | Zvejas apgabals | Pārvaldības laikposma ilgums | Paziņotais zvejas rīka veids/veidi | Dienas, kuras ir atļauta šī zvejas rīka/rīku lietošana | Ar šā veida zvejas rīku pavadītās dienas | Dienu nodošana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) |

Valsts

KFR

Ārējais marķējums

Zvejas apgabals

Pārvaldības laikposma ilgums

Paziņotais zvejas rīka veids/veidi

Dienas, kuras ir atļauta šī zvejas rīka/rīku lietošana

Ar šā veida zvejas rīku pavadītās dienas

Dienu nodošana

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

V tabula — Datu formāts

| Zonas nosaukums | Maks. zīmju/ciparu skaits | Formulējums un komentāri |
| --- | --- | --- |
| (1) Valsts | 3 | Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kurā kuģis reģistrēts zvejai, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002.
  Vienmēr ziņojošā valsts. |
| (2) KFR | 12 | (Kopienas Flotes Reģistrācijas Numurs).
  Zvejas kuģa vienreizējais identifikācijas numurs.
  Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kam seko identifikācijas sērija (9 zīmes). Ja sērijai ir mazāk par 9 zīmēm, tad kreisajā pusē jāpievieno papildu nulles. |
| (3) Ārējais marķējums | 14 | Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87. |
| (4) Apgabals | 1 | Norāda, vai kuģis ir zvejojis šā pielikuma apgabalā 2(a) vai 2(b). |
| (5) Pārvaldības laikposma ilgums | 2 | Norāde no 1–12 par katra pārvaldības laikposma ilgumu, kas piešķirts attiecīgajam kuģim. Var apkopot atsevišķus pārvaldības laikposmus, kuros vienādas zvejas rīku grupas vai zvejas rīku grupu kombinācijas ir pieteiktas saskaņā ar šī pielikuma 7. punktu. |
| (6) Paziņotais zvejas rīka veids/veidi | 2 | Norāde no 4(a) līdz 4(g) par zvejas rīku veidiem, kas pieteikti saskaņā ar šī pielikuma 4. punktu. |
| (7) Dienas, kurās ir atļauta šī zvejas rīka/ rīku lietošana | 3 | Dienu skaits, kurās kuģis saskaņā ar šo pielikumu ir tiesīgs izvēlēties paziņojamos zvejas rīkus un pārvaldības laikposma ilgumu. |
| (8) Ar šā veida zvejas rīku pavadītās dienas | 3 | Dienu skaits, ko kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies apgabalā saskaņā ar šo pielikumu. |
| (9) Dienu nodošana | 3 | Nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits”, un saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”. |

Zonas nosaukums

Maks. zīmju/ciparu skaits

Formulējums un komentāri

(1) Valsts

3

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kurā kuģis reģistrēts zvejai, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002.

Vienmēr ziņojošā valsts.

(2) KFR

12

(Kopienas Flotes Reģistrācijas Numurs).

Zvejas kuģa vienreizējais identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kam seko identifikācijas sērija (9 zīmes). Ja sērijai ir mazāk par 9 zīmēm, tad kreisajā pusē jāpievieno papildu nulles.

(3) Ārējais marķējums

14

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87.

(4) Apgabals

1

Norāda, vai kuģis ir zvejojis šā pielikuma apgabalā 2(a) vai 2(b).

(5) Pārvaldības laikposma ilgums

2

Norāde no 1–12 par katra pārvaldības laikposma ilgumu, kas piešķirts attiecīgajam kuģim. Var apkopot atsevišķus pārvaldības laikposmus, kuros vienādas zvejas rīku grupas vai zvejas rīku grupu kombinācijas ir pieteiktas saskaņā ar šī pielikuma 7. punktu.

(6) Paziņotais zvejas rīka veids/veidi

2

Norāde no 4(a) līdz 4(g) par zvejas rīku veidiem, kas pieteikti saskaņā ar šī pielikuma 4. punktu.

(7) Dienas, kurās ir atļauta šī zvejas rīka/ rīku lietošana

3

Dienu skaits, kurās kuģis saskaņā ar šo pielikumu ir tiesīgs izvēlēties paziņojamos zvejas rīkus un pārvaldības laikposma ilgumu.

(8) Ar šā veida zvejas rīku pavadītās dienas

3

Dienu skaits, ko kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies apgabalā saskaņā ar šo pielikumu.

(9) Dienu nodošana

3

Nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits”, un saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”.

IVc PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM LAMANŠA RIETUMU DAĻĀ JŪRASMĒLES KRĀJUMU ATJAUNOŠANAI

Vispārīgi noteikumi

1.   Šā pielikumā nosacījumi attiecas uz Kopienas zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir vienāds vai lielāks par 10 metriem.

2.   Saskaņā ar šo pielikumu piemēro šādu ģeogrāfisko apgabalu:

Lamanša rietumu daļa (ICES rajons VIIe).

3.   Saskaņā ar šo pielikumu, diena, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, ir:

| a) | 24 stundu laikposms starp kalendārās dienas plkst. 00:00 līdz tās pašas kalendārās dienas plkst. 24:00 vai jebkura šāda laikposma daļa, kuras laikā kuģis atrodas 2. punktā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai |
| --- | --- |

a)

24 stundu laikposms starp kalendārās dienas plkst. 00:00 līdz tās pašas kalendārās dienas plkst. 24:00 vai jebkura šāda laikposma daļa, kuras laikā kuģis atrodas 2. punktā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai

| b) | jebkurš nepārtraukts 24 stundu laikposms, kas reģistrēts EK zvejas žurnālā, kura laikā zvejas kuģis atrodas 2. punktā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai jebkura šāda laikposma daļa. |
| --- | --- |

b)

jebkurš nepārtraukts 24 stundu laikposms, kas reģistrēts EK zvejas žurnālā, kura laikā zvejas kuģis atrodas 2. punktā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai jebkura šāda laikposma daļa.

Dalībvalstij, kas vēlas izmantot b) apakšpunktā noteikto definīciju dienai, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, informē Komisiju līdz 2005. gada 1. februārim par zvejas kuģu aktivitāšu uzraudzības līdzekļiem, lai nodrošinātu to nosacījumu ievērošanu, kas noteikti b) apakšpunktā.

4.   Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku dalījumu:

| a) | rāmja traļi ar linuma acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 80 mm; |
| --- | --- |

a)

rāmja traļi ar linuma acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 80 mm;

| b) | statiski grunts tīkli, ietverot žaunu tīklus, rāmju tīklus un iepinējtīklus. |
| --- | --- |

b)

statiski grunts tīkli, ietverot žaunu tīklus, rāmju tīklus un iepinējtīklus.

Zvejas piepūle

5.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka kuģi, kas kuģo ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā, un uz kuriem 4. punktā minētie zvejas rīki, attiecīgaja apgabalā un prom no ostas ir ne ilgāk par 6. punktā norādīto dienu skaitu.

| a) | Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendāra mēnesī, cik ilgi kuģis var atrasties apgabalā un būt prom no ostas, vedot uz klāja jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, ir parādīts I tabulā.
  Dienu, kad kuģis ir prom no ostas vai atrodas šā pielikuma 2. punktā noteiktajā apgabalā, arī ieskaita kopējā pieļaujamo dienu skaitā jebkuram no IV pielikuma 2. punktā minētajiem apgabaliem tiem kuģiem, kas darbojas ar tādu pašu zvejas rīku grupu.
  Ja kuģis šķērso divus rajonus vienā zvejas reisā, šo dienu pieskaita tam apgabalam, kurā ir pavadīta proporcionāli lielākā šīs dienas daļa.
  I tabula — Maksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas ar zvejas rīkiem







  2. punktā noteiktais rajons: | Zvejas rīku grupējums minēts punktā: |
| --- | --- | --- |
| 4a | 4b |
| 2. Lamanša rietumu daļa (ICES rajons VIIe) | 20 | 20 |

a)

Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendāra mēnesī, cik ilgi kuģis var atrasties apgabalā un būt prom no ostas, vedot uz klāja jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, ir parādīts I tabulā.

Dienu, kad kuģis ir prom no ostas vai atrodas šā pielikuma 2. punktā noteiktajā apgabalā, arī ieskaita kopējā pieļaujamo dienu skaitā jebkuram no IV pielikuma 2. punktā minētajiem apgabaliem tiem kuģiem, kas darbojas ar tādu pašu zvejas rīku grupu.

Ja kuģis šķērso divus rajonus vienā zvejas reisā, šo dienu pieskaita tam apgabalam, kurā ir pavadīta proporcionāli lielākā šīs dienas daļa.

I tabula — Maksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas ar zvejas rīkiem

2. punktā noteiktais rajons:

Zvejas rīku grupējums minēts punktā:

4a

4b

2. Lamanša rietumu daļa (ICES rajons VIIe)

20

20

| b) | dalībvalsts var I tabulā apkopot apgabalā un prom no ostas pavadītās dienas pārvaldības laikposmos līdz vienpadsmit kalendārajiem mēnešiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts var I tabulā apkopot apgabalā un prom no ostas pavadītās dienas pārvaldības laikposmos līdz vienpadsmit kalendārajiem mēnešiem;

| c) | pamatojoties uz pastāvīgu zvejas darbību pārtraukšanu, kas īstenota kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 2792/1999, Komisija var dalībvalstīm iedalīt papildu dienu skaitu, kuras kuģis var atrasties ar 4. punktā minētajiem zvejas rīkiem uz klāja attiecīgajā apgabalā un prom no ostas. Šis papildu dienu skaits būs tieši proporcionāls zvejas jaudas samazinājumam 2003. gadā vai nu kilovatos, vai bruto tonnās, kas izriet no ekspluatācijas programmas salīdzinājuma attiecībā uz visiem kuģiem, kuri iepriekš zvejojuši attiecīgās krājumu atjaunošanas sugas 2003. gadā. Jebkuru dienas daļu, kas radusies šo aprēķinu rezultātā, noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai.
  Dalībvalstis, kas vēlas izmantot šādas sadales, iesniedz Komisijai pieprasījumu ar ziņojumiem ar informāciju par to pabeigtajām ekspluatācijas pārtraukšanas programmām.
  Uz šādu pieprasījumu pamata Komisija, saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā, var izdarīt labojumus attiecīgajai dalībvalstij a) apakšpunktā noteiktajā dienu skaitā. |
| --- | --- |

c)

pamatojoties uz pastāvīgu zvejas darbību pārtraukšanu, kas īstenota kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 2792/1999, Komisija var dalībvalstīm iedalīt papildu dienu skaitu, kuras kuģis var atrasties ar 4. punktā minētajiem zvejas rīkiem uz klāja attiecīgajā apgabalā un prom no ostas. Šis papildu dienu skaits būs tieši proporcionāls zvejas jaudas samazinājumam 2003. gadā vai nu kilovatos, vai bruto tonnās, kas izriet no ekspluatācijas programmas salīdzinājuma attiecībā uz visiem kuģiem, kuri iepriekš zvejojuši attiecīgās krājumu atjaunošanas sugas 2003. gadā. Jebkuru dienas daļu, kas radusies šo aprēķinu rezultātā, noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot šādas sadales, iesniedz Komisijai pieprasījumu ar ziņojumiem ar informāciju par to pabeigtajām ekspluatācijas pārtraukšanas programmām.

Uz šādu pieprasījumu pamata Komisija, saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā, var izdarīt labojumus attiecīgajai dalībvalstij a) apakšpunktā noteiktajā dienu skaitā.

7.   Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis paziņo karoga dalībvalsts iestādēm, kādu zvejas rīku vai rīkus viņš paredzējis lietot nākamajā pārvaldības laikposmā. Līdz šādam paziņojumam kuģim nav atļauts zvejot 2. punktā noteiktajos rajonos ar jebkādiem zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā.

| a) | Jebkurā noteiktajā pārvaldības laikposmā kuģis, kas izlietojis piešķirto dienu skaitu un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, paliek ostā ārpus jebkura apgabala, kas minēts 2. punktā, uz atlikušo pārvaldības laikposmu, ja vien tas nelieto citu zvejas rīku dalījumu (nereglamentētos zvejas rīkus), kas nav minēti 4. punktā; |
| --- | --- |

a)

Jebkurā noteiktajā pārvaldības laikposmā kuģis, kas izlietojis piešķirto dienu skaitu un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, paliek ostā ārpus jebkura apgabala, kas minēts 2. punktā, uz atlikušo pārvaldības laikposmu, ja vien tas nelieto citu zvejas rīku dalījumu (nereglamentētos zvejas rīkus), kas nav minēti 4. punktā;

| b) | jebkurā noteiktajā pārvaldības laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 6. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās aktivitātes veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā attiecīgie kuģi nedrīkst pārvadāt nekādus zvejas rīkus vai zivis. |
| --- | --- |

b)

jebkurā noteiktajā pārvaldības laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 6. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās aktivitātes veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā attiecīgie kuģi nedrīkst pārvadāt nekādus zvejas rīkus vai zivis.

| a) | Dalībvalsts var ļaut ikvienam no tās zvejas kuģiem nodot dienas, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, uz kādu citu no tās kuģiem uz to pašu pārvaldības laikposmu un to pašu rajonu, nodrošinot, ka kuģa saņemto dienu rezultāts, kas reizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dienās) ir vienāds vai mazāks par donora kuģa nodoto dienu rezultātu, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta katram kuģim Kopienas zvejas flotes reģistrā; |
| --- | --- |

a)

Dalībvalsts var ļaut ikvienam no tās zvejas kuģiem nodot dienas, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, uz kādu citu no tās kuģiem uz to pašu pārvaldības laikposmu un to pašu rajonu, nodrošinot, ka kuģa saņemto dienu rezultāts, kas reizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dienās) ir vienāds vai mazāks par donora kuģa nodoto dienu rezultātu, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta katram kuģim Kopienas zvejas flotes reģistrā;

| b) | kopējais rajonā un prom no ostas pavadīto dienu skaits, kas nodots saskaņā ar a) apakšpunktu, reizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos nedrīkst būt lielāks par donora kuģa EK 2001., 2002. un 2003. gada zvejas žurnālā apliecināto vidējo ikgadējo dienu skaitu rajonā, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos; |
| --- | --- |

b)

kopējais rajonā un prom no ostas pavadīto dienu skaits, kas nodots saskaņā ar a) apakšpunktu, reizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos nedrīkst būt lielāks par donora kuģa EK 2001., 2002. un 2003. gada zvejas žurnālā apliecināto vidējo ikgadējo dienu skaitu rajonā, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos;

| c) | dienu nodošana, kā aprakstīts a) apakšpunktā, atļauta tikai starp kuģiem, kas darbojas ar vienas grupas zvejas rīku, kas minēta 6. punkta a) apakšpunktā, un vienā un tajā pašā pārvaldības laikposmā; |
| --- | --- |

c)

dienu nodošana, kā aprakstīts a) apakšpunktā, atļauta tikai starp kuģiem, kas darbojas ar vienas grupas zvejas rīku, kas minēta 6. punkta a) apakšpunktā, un vienā un tajā pašā pārvaldības laikposmā;

| d) | pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis sniedz ziņojumus par veikto nodošanu. |
| --- | --- |

d)

pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis sniedz ziņojumus par veikto nodošanu.

10.   Kuģim, kas nezvejo nevienā no apgabaliem, kas noteikti 2. punktā, ir atļauts tos šķērsot, ja tas iepriekš par nolūku tā rīkoties ir brīdinājis attiecīgās iestādes. Kamēr kuģis atrodas vienā no 2. punktā noteiktajiem apgabaliem, visiem uz klāja esošajiem zvejas rīkiem jābūt sasietiem un izvietotiem saskaņā ar nosacījumiem Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.

11.   Dalībvalsts nedrīkst atļaut zveju ar 4. punktā noteiktajiem zvejas rīkiem jebkurā no 2. punktā noteiktajiem apgabaliem jebkuram no tās kuģiem, kam nav šādu zvejas darbību ieraksti šajā apgabalā 2002., 2003. un 2004. gadā, ja vien tā nenodrošina, ka no zvejas regulējamajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga jauda, kas izteikta kilovatos.

Tomēr kuģim, kas sakaņā ar kuģa dokumentāciju ir lietojis 4. punktā noteiktos zvejas rīkus, var ļaut lietot citus 4. punktā noteiktos zvejas rīkus, ja šiem pēdējiem rīkiem piešķirtais dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmajiem rīkiem piešķirto dienu skaitu.

12.   Dalībvalsts saskaņā ar šo pielikumu neieskaitīs kādam no tās kuģiem piešķirtās dienas, ja šajās dienās kuģis bijis prom no ostas, bet nav varējis zvejot, jo sniedzis ārkārtas palīdzību citam kuģim, vai bijis prom no ostas, bet nav varējis zvejot, jo transportējis ievainotu apkalpes locekli līdz neatliekamās medicīniskās palīdzības punktam. Dalībvalsts viena mēneša laikā kopš pieņemti šādi lēmumi iesniedz Komisijai to pamatojumu, kā arī kompetentu iestāžu pierādījumus par avārijas gadījumu.

Novērošana, inspekcija un uzraudzība

13.   Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.a panta šīs regulas 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pants attiecas uz kuģiem, kas pārvadā 4. punktā noteiktos zvejas rīkus un darbojas 2. punktā noteiktajos apgabalos. Kuģiem, kas aprīkoti ar kuģu novērošanas sistēmām, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, un tiem, kas darbojas saskaņā ar dienas definīciju, kura noteikta 3. punkta a) apakšpunktā, šo ziņošanas prasību nepiemēro.

14.   Dalībvalstis, lai nodrošinātu šā pielikuma 13. punktā noteikto saistību ievērošanu, var īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, kas ir tikpat efektīvi un pārredzami kā šās ziņošanas saistības. Šos alternatīvos pasākumus pirms to ieviešanas dara zināmus Komisijai.

15.   Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas vēlas pārkraut vai izkraut jebkādu uz kuģa klāja esošu daudzumu kādas trešās valsts ostā vai citā izkraušanas vietā, vismaz 24 stundas pirms nozveju pārkraušanas vai izkraušanas trešā valstī paziņo karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm to informāciju, kas minēta 19. panta b) apakšpunktā Regulā (EEK) Nr. 2847/93.

16.   Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, atļautā pielaides robeža novērtētajam zivju daudzumam kilogramos, kas reģistrēts zvejas žurnālā un paturēts uz 13. punktā minētajiem kuģiem, ir 8 %. Gadījumā, ja Kopienas tiesību aktos nav ietverti nekādi pārrēķina koeficienti, piemēro tās dalībvalsts pārrēķina koeficientu, ar kuras karogu kuģo attiecīgais kuģis.

17.   Kad jūrasmēles daudzums, kas lielāks par 50 kg, ir iekrauts kuģī, uz zvejas kuģa aizliedz paturēt jūrasmēli jebkādā konteinerā jebkādā daudzumā sajauktu ar kādu citu zivju sugu vai jūras organismu. Kopienas zvejas kuģa kapteiņi sniedz vajadzīgo palīdzību dalībvalstu inspektoriem, lai sekmētu zvejas žurnālā reģistrēto daudzumu un uz kuģa paturēto daudzumu pārbaudi.

18.   Dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošina, ka jebkuru jūrasmēles daudzumu, kas pārsniedz 300 kg, kas nozvejots 2. punktā noteiktajos apgabalos, pirms pārdošanas nosver, izmantojot izsoles telpas svarus.

19.   Dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt, lai 2. punkt noteiktajos apgabalos nozvejoto jebkādu jūrasmēles daudzumu, kas lielāks par 300 kg un kas pirmoreiz izkrauts šajā dalībvalstī, nosver inspektoru klātbūtnē pirms tā tālākas pārvešanas no pirmās izkraušanas ostas.

20.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, transportējot jebkādu minētās Regulas 12. pantā minēto zivju sugu daudzumu, kas smagāks par 50 kg, uz vietu, kas nav izkraušanas vai importēšanas vieta, tam pievieno vienu Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā minētās deklarācijas kopiju, kas attiecas uz šo transportēto sugu daudzumu. Izņēmumu, kas paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā, nepiemēro.

21.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, īpaša uzraudzības programma jūrasmēlei zvejas apgabalos, kas minēti šajā pielikumā, var ilgt vairāk nekā divus gadus kopš tās spēkā stāšanās dienas.

Ziņošanas pienākumi

22.   Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto prom no ostas un rajonā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, paziņo Komisijai par katru kalendāro gadu vienu mēnesi pirms kalendārā gada beigām par to kuģu zvejas piepūli, kas apgabalos, uz kuriem attiecas šis pielikums, lieto dažādus zvejas rīku veidus, kā noteikts IV tabulā.

23.   22. punktā minētos datus dalībvalstis paziņo Komisijai lielformāta tabulas veidā, nosūtot tos uz attiecīgo pasta adresi, kuru Komisija dalībvalstīm dara zināmu.

IV tabula — Ziņošanas formāts

| Valsts | KFR | Ārējā marķēšana | Zvejas apgabals | Pārvaldības laikposma ilgums | Paziņotais zvejas rīka veids/veidi | Dienas, kurās ir atļauta šā zvejas rīka/rīku lietošana | Dienu skaits, kurās izmantots zvejas rīks | Dienu nodošana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) |

Valsts

KFR

Ārējā marķēšana

Zvejas apgabals

Pārvaldības laikposma ilgums

Paziņotais zvejas rīka veids/veidi

Dienas, kurās ir atļauta šā zvejas rīka/rīku lietošana

Dienu skaits, kurās izmantots zvejas rīks

Dienu nodošana

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

V tabula — Datu formāts

| Zonas nosaukums | Maks. zīmju/ciparu skaits | Formulējums un komentāri |
| --- | --- | --- |
| (1) Valsts | 3 | Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kurā kuģis ir reģistrēts zvejai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002
  Vienmēr ziņojošā valsts. |
| (2) KFR | 12 | (Kopienas Flotes reģistrācijas numurs).
  Zvejas kuģa vienreizējais identifikācijas numurs.
  Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods) sekojot identifikācijas sērijām (9 zīmes). Ja sērijām ir mazāk par 9 zīmēm, tad kreisajā pusē jāpievieno papildu nulles. |
| (3) Ārējā marķēšana | 14 | Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87. |
| (4) Apgabals | 1 | Norāda, vai kuģis ir zvejojis šā pielikuma apgabalā 2(a) vai 2(b). |
| (5) Pārvaldības laikposma ilgums | 2 | Norāde no 1–12 par katra pārvaldības laikposma ilgumu, kas piešķirts attiecīgajam kuģim. Var apkopot atsevišķus pārvaldības laikposmus, kuros vienādas zvejas rīku grupas vai zvejas rīku grupu kombinācijas ir pieteiktas saskaņā ar šā pielikuma 7. punktu. |
| (6) Paziņotais zvejas rīka veids/veidi | 2 | Norāde no 4(a) līdz 4(g) par zvejas rīku veidiem, kas pieteikti saskaņā ar šī pielikuma 4. punktu. |
| (7) Dienas, kurās ir atļauta šā zvejas rīka/ rīku lietošana | 3 | Dienu skaits, kurās kuģis saskaņā ar šo pielikumu ir tiesīgs izvēlēties paziņojamos zvejas rīkus un pārvaldības laikposma ilgumu. |
| (8) Dienu skaits, kurās izmantots zvejas rīks | 3 | Dienu skaits, cik kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies apgabalā saskaņā ar šo pielikumu. |
| (9) Dienu nodošana | 3 | Nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits”, un saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”. |

Zonas nosaukums

Maks. zīmju/ciparu skaits

Formulējums un komentāri

(1) Valsts

3

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kurā kuģis ir reģistrēts zvejai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002

Vienmēr ziņojošā valsts.

(2) KFR

12

(Kopienas Flotes reģistrācijas numurs).

Zvejas kuģa vienreizējais identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods) sekojot identifikācijas sērijām (9 zīmes). Ja sērijām ir mazāk par 9 zīmēm, tad kreisajā pusē jāpievieno papildu nulles.

(3) Ārējā marķēšana

14

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87.

(4) Apgabals

1

Norāda, vai kuģis ir zvejojis šā pielikuma apgabalā 2(a) vai 2(b).

(5) Pārvaldības laikposma ilgums

2

Norāde no 1–12 par katra pārvaldības laikposma ilgumu, kas piešķirts attiecīgajam kuģim. Var apkopot atsevišķus pārvaldības laikposmus, kuros vienādas zvejas rīku grupas vai zvejas rīku grupu kombinācijas ir pieteiktas saskaņā ar šā pielikuma 7. punktu.

(6) Paziņotais zvejas rīka veids/veidi

2

Norāde no 4(a) līdz 4(g) par zvejas rīku veidiem, kas pieteikti saskaņā ar šī pielikuma 4. punktu.

(7) Dienas, kurās ir atļauta šā zvejas rīka/ rīku lietošana

3

Dienu skaits, kurās kuģis saskaņā ar šo pielikumu ir tiesīgs izvēlēties paziņojamos zvejas rīkus un pārvaldības laikposma ilgumu.

(8) Dienu skaits, kurās izmantots zvejas rīks

3

Dienu skaits, cik kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies apgabalā saskaņā ar šo pielikumu.

(9) Dienu nodošana

3

Nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits”, un saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”.

V PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM, KAS ZVEJO TŪBĪTES ZIEMEĻJŪRĀ UN SKAGERAKĀ

1.   No 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim nosacījumi, kas ietverti šajā pielikumā, attieksies uz Kopienas zvejas kuģiem, kas Ziemeļjūrā un Skageraka apgabalā zvejo ar grunts trali, riņķvadu vai līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par 16 mm.

2.   Šajā pielikumā diena prom no ostas nozīmē:

| a) | 24 stundu laikposmu starp 00:00 kalendārās dienas stundām un 24:00 tās pašas kalendārās dienas stundām vai jebkura šāda laikposma daļu, vai; |
| --- | --- |

a)

24 stundu laikposmu starp 00:00 kalendārās dienas stundām un 24:00 tās pašas kalendārās dienas stundām vai jebkura šāda laikposma daļu, vai;

| b) | jebkuru nepārtraukts 24 stundu laikposmu, kas reģistrēts EK zvejas žurnālā starp atiešanas datumu un laiku un pienākšanas datumu un laiku vai jebkuru šāda laikposma daļu. |
| --- | --- |

b)

jebkuru nepārtraukts 24 stundu laikposmu, kas reģistrēts EK zvejas žurnālā starp atiešanas datumu un laiku un pienākšanas datumu un laiku vai jebkuru šāda laikposma daļu.

3.   Katra attiecīgā dalībvalsts ne vēlāk kā 2005. gada 1. martā izveido datu bāzi, kas ietver šādu informāciju par Ziemeļjūru un Skageraku, par 2002., 2003. un 2004. gadu un par katru kuģi, kas kuģo ar tās karogu vai ir reģistrēts Kopienā, kas ir zvejojis ar grunts trali, riņķvadu vai līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par 16 mm:

| a) | kuģu nosaukumu un iekšējo reģistrācijas numuru; |
| --- | --- |

a)

kuģu nosaukumu un iekšējo reģistrācijas numuru;

| b) | kuģī uzstādītā dzinēja jaudu kilovatos, kas mērīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. pantu; |
| --- | --- |

b)

kuģī uzstādītā dzinēja jaudu kilovatos, kas mērīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. pantu;

| c) | zvejojot ar grunts trali, riņķvadu vai līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par 16 mm, prom no ostas pavadīto dienu skaitu; |
| --- | --- |

c)

zvejojot ar grunts trali, riņķvadu vai līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par 16 mm, prom no ostas pavadīto dienu skaitu;

| d) | kilovatdienas, kas ir prom no ostas pavadīto dienu un uzstādītā dzinēja jaudas kilovatos reizinājums. |
| --- | --- |

d)

kilovatdienas, kas ir prom no ostas pavadīto dienu un uzstādītā dzinēja jaudas kilovatos reizinājums.

4.   Katra dalībvalsts aprēķina šādu daudzumu:

| a) | kilovatdienu kopskaitu katram gadam kā kilovatdienu summu, kas aprēķināta 3. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

kilovatdienu kopskaitu katram gadam kā kilovatdienu summu, kas aprēķināta 3. punkta d) apakšpunktā;

| b) | vidējo kilovatdienu skaitu laikposmā no 2002. gada līdz 2004. gadam. |
| --- | --- |

b)

vidējo kilovatdienu skaitu laikposmā no 2002. gada līdz 2004. gadam.

5.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka kilovatdienu skaits 2005. gadā kuģiem, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu vai ir reģistrēti Kopienā, nepārsniedz 40 % no 2004. gada dienu skaita, kā aprēķināts 4. punkta a) apakšpunktā.

6.   5. pantā minēto kilovatdienu maksimālo skaitu Komisija pārskata pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā līdz 2005. gada 15. maijam, pamatojoties uz Zivsaimniecības zinātniskās, tehnikas un ekonomiskās komitejas (ZZTEK) ieteikumu par 2004. gada paaudzes tūbīšu daudzumu Ziemeļjūrā, saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | ja ZZTEK 2004. gada paaudzes tūbīšu skaitu Ziemeļjūrā vērtē kā 500 000 miljonu vai vairāk viena gada vecumu nesasniegušu īpatņu, ierobežojumus kilovatdienās atlikušajam 2005. gadam nepiemēro; |
| --- | --- |

a)

ja ZZTEK 2004. gada paaudzes tūbīšu skaitu Ziemeļjūrā vērtē kā 500 000 miljonu vai vairāk viena gada vecumu nesasniegušu īpatņu, ierobežojumus kilovatdienās atlikušajam 2005. gadam nepiemēro;

| b) | ja ZZTEK 2004. gada paaudzes tūbīšu skaitu Ziemeļjūrā vērtē kā 300 000 miljonu līdz 500 000 miljonu viena gada vecumu nesasniegušu īpatņu, kilovatdienu skaits nepārsniedz 2003. gada līmeni, kā aprēķināts 4. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

ja ZZTEK 2004. gada paaudzes tūbīšu skaitu Ziemeļjūrā vērtē kā 300 000 miljonu līdz 500 000 miljonu viena gada vecumu nesasniegušu īpatņu, kilovatdienu skaits nepārsniedz 2003. gada līmeni, kā aprēķināts 4. punkta a) apakšpunktā;

| c) | ja ZZTEK 2004. gada paaudzes tūbīšu skaitu Ziemeļjūrā vērtē kā mazāku par 300 000 miljoniem viena gada vecumu nesasniegušu īpatņu, zveja ar grunts trali, riņķvadu vai līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, 2005. gada atlikušajā laikposmā ir aizliegta. Tomēr, lai kontrolētu tūbīšu krājumus Ziemeļjūrā un Skageraka apgabalā un zvejas aizliegšanas sekas, ierobežota zveja būs atļauta. Šim nolūkam attiecīgās dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju izstrādā plānu zvejas uzraudzībai. |
| --- | --- |

c)

ja ZZTEK 2004. gada paaudzes tūbīšu skaitu Ziemeļjūrā vērtē kā mazāku par 300 000 miljoniem viena gada vecumu nesasniegušu īpatņu, zveja ar grunts trali, riņķvadu vai līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, 2005. gada atlikušajā laikposmā ir aizliegta. Tomēr, lai kontrolētu tūbīšu krājumus Ziemeļjūrā un Skageraka apgabalā un zvejas aizliegšanas sekas, ierobežota zveja būs atļauta. Šim nolūkam attiecīgās dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju izstrādā plānu zvejas uzraudzībai.

VI PIELIKUMS

I DAĻA

LICENČU UN ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TREŠĀS VALSTS ŪDEŅOS

| Zvejas apgabals | Zveja | Licenču skaits | Licenču sadalījums starp dalībvalstīm | Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejniecības zonas ap Jana Majena salu | Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Pie grunts dzīvojošās sugas, uz ziemeļiem no 62°00′N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrele, uz dienvidiem no 62°00′N, riņķvadu zveja | 11 | DE: 1 (228), DK: 26 (228), FR: 2 (228), NL: 1 (228) | nav būtisks |
| Makrele, uz dienvidiem no 62°00′N, traļa zveja | 19 | | nav būtisks |
| Makrele, uz ziemeļiem no 62°00′N, riņķvadu zveja | 11 (229) | DK: 11 | nav būtisks |
| Tehniskiem mērķiem izmantojamās sugas, uz dienvidiem no 62°00′N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Farēru salu ūdeņi | Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Specializētā mencu un pikšu zveja ar minimālo linuma acu izmēru 135 mm, atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62°28′N un uz austrumiem no 6°30′W | 8 (230) | | 4 |
| Zveja ar trali tālāk par 21 jūdzi no Farēru salu bāzes līnijas. Laikposmos no 1. marta līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šie kuģi var darboties apgabalos starp 61°20′N un 62°00′N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Zilo jūraslīdaku zveja ar trali, ar minimālo linuma acu izmēru 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61°30′N un uz rietumiem no 9°00′W, un apgabalā starp 7°00′W un 9°00′W uz dienvidiem no 60°30′Z, un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas starp 60°30′N, 7°00′W un 60°00′N, 6°00′W. | 70 | DE: 8 (231), FR: 12 (231), UK: 0 (231) | 20 (232) |
| Specializētā saidu zveja ar trali, ar minimālo linuma acu izmēru 120 mm un ar iespēju izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes | 70 | | 22 (232) |
| Putasu zveja. Licenču kopskaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, Farēru salu iestādēm ieviešot speciālus pieejas noteikumus apgabaliem, ko sauc par “putasu galvenajiem zvejas apgabaliem” | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Zveja ar āķu jedām | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makreļu zveja | 12 | DK: 12 | 12 |
| Siļķes zveja uz ziemeļiem no 62°N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Krievijas Federācijas ūdeņi | Visu veidu zveja | pm | | pm |
| Mencu zveja | 7 (233) | | pm |
| Brētliņu zveja | pm | | pm |

Zvejas apgabals

Zveja

Licenču skaits

Licenču sadalījums starp dalībvalstīm

Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā

Norvēģijas ūdeņi un zvejniecības zonas ap Jana Majena salu

Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Pie grunts dzīvojošās sugas, uz ziemeļiem no 62°00′N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrele, uz dienvidiem no 62°00′N, riņķvadu zveja

11

DE: 1 (228), DK: 26 (228), FR: 2 (228), NL: 1 (228)

nav būtisks

Makrele, uz dienvidiem no 62°00′N, traļa zveja

19

nav būtisks

Makrele, uz ziemeļiem no 62°00′N, riņķvadu zveja

11 (229)

DK: 11

nav būtisks

Tehniskiem mērķiem izmantojamās sugas, uz dienvidiem no 62°00′N

480

DK: 450, UK: 30

150

Farēru salu ūdeņi

Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Specializētā mencu un pikšu zveja ar minimālo linuma acu izmēru 135 mm, atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62°28′N un uz austrumiem no 6°30′W

8 (230)

4

Zveja ar trali tālāk par 21 jūdzi no Farēru salu bāzes līnijas. Laikposmos no 1. marta līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šie kuģi var darboties apgabalos starp 61°20′N un 62°00′N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām.

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Zilo jūraslīdaku zveja ar trali, ar minimālo linuma acu izmēru 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61°30′N un uz rietumiem no 9°00′W, un apgabalā starp 7°00′W un 9°00′W uz dienvidiem no 60°30′Z, un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas starp 60°30′N, 7°00′W un 60°00′N, 6°00′W.

70

DE: 8 (231), FR: 12 (231), UK: 0 (231)

20 (232)

Specializētā saidu zveja ar trali, ar minimālo linuma acu izmēru 120 mm un ar iespēju izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes

70

22 (232)

Putasu zveja. Licenču kopskaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, Farēru salu iestādēm ieviešot speciālus pieejas noteikumus apgabaliem, ko sauc par “putasu galvenajiem zvejas apgabaliem”

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Zveja ar āķu jedām

10

UK: 10

6

Makreļu zveja

12

DK: 12

12

Siļķes zveja uz ziemeļiem no 62°N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Krievijas Federācijas ūdeņi

Visu veidu zveja

pm

pm

Mencu zveja

7 (233)

pm

Brētliņu zveja

pm

pm

II DAĻA

LICENCES UN ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI TREŠĀS VALSTS KUĢIEM, KAS ZVEJO KOPIENAS ŪDEŅOS

| Karoga valsts | Zveja | Licenču skaits | Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N | 18 | 18 |
| Farēru salas | Makrele, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N), VIIe,f,h, kumeļa skumbrija, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N), VIIe, f, h, siļķe Via (uz ziemeļiem no 56°30′N) | 14 | 14 |
| Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N | 21 | 21 |
| Siļķe, IIIa | 4 | 4 |
| Esmarka mencu un brētliņu zveja tehniskām vajadzībām, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N): tūbītes, IV (ietverot nenovēršamo putasu piezveju). | 15 | 15 |
| Jūraslīdaka un brosme | 20 | 10 |
| Putasu, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N), VIb, VII (uz rietumiem no 12°00′W) | 20 | 20 |
| Zilā jūraslīdaka | 16 | 16 |
| Siļķu haizivs (visās zonās, izņemot NAFO 3PS) | 3 | 3 |
| Krievijas Federācija | Siļķe, IIId (Zviedrijas ūdeņi) | pm | pm |
| Siļķe, IIId (Zviedrijas ūdeņi, nezvejojoši bāzes kuģi) | pm | pm |
| Brētliņa | 4 (234) | pm |
| Barbadosa | Tīģergarneles (235) (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm (236) |
| Lutjānzivs (237) (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm |
| Gajāna | “Panaeus” garneles (238) (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | pm (239) |
| Surinama | “Panaeus” garneles (238) (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm (240) |
| Trinidada un Tobago | “Panaeus” garneles (238) (Franču Gviānas ūdeņi) | 8 | pm (241) |
| Japāna | Tunzivs (242) (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | |
| Koreja | Tunzivs (243) (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | pm (238) |
| Venecuēla | Lutjānzivis (238) (Franču Gviānas ūdeņi) | 41 | pm |
| Haizivis (238) (Franču Gviānas ūdeņi) | 4 | pm |

Karoga valsts

Zveja

Licenču skaits

Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā

Norvēģija

Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N

18

18

Farēru salas

Makrele, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N), VIIe,f,h, kumeļa skumbrija, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N), VIIe, f, h, siļķe Via (uz ziemeļiem no 56°30′N)

14

14

Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N

21

21

Siļķe, IIIa

4

4

Esmarka mencu un brētliņu zveja tehniskām vajadzībām, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N): tūbītes, IV (ietverot nenovēršamo putasu piezveju).

15

15

Jūraslīdaka un brosme

20

10

Putasu, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N), VIb, VII (uz rietumiem no 12°00′W)

20

20

Zilā jūraslīdaka

16

16

Siļķu haizivs (visās zonās, izņemot NAFO 3PS)

3

3

Krievijas Federācija

Siļķe, IIId (Zviedrijas ūdeņi)

pm

pm

Siļķe, IIId (Zviedrijas ūdeņi, nezvejojoši bāzes kuģi)

pm

pm

Brētliņa

4 (234)

pm

Barbadosa

Tīģergarneles (235) (Franču Gviānas ūdeņi)

5

pm (236)

Lutjānzivs (237) (Franču Gviānas ūdeņi)

5

pm

Gajāna

“Panaeus” garneles (238) (Franču Gviānas ūdeņi)

pm

pm (239)

Surinama

“Panaeus” garneles (238) (Franču Gviānas ūdeņi)

5

pm (240)

Trinidada un Tobago

“Panaeus” garneles (238) (Franču Gviānas ūdeņi)

8

pm (241)

Japāna

Tunzivs (242) (Franču Gviānas ūdeņi)

pm

Koreja

Tunzivs (243) (Franču Gviānas ūdeņi)

pm

pm (238)

Venecuēla

Lutjānzivis (238) (Franču Gviānas ūdeņi)

41

pm

Haizivis (238) (Franču Gviānas ūdeņi)

4

pm

III DAĻA

DEKLARĀCIJA SASKAŅĀ AR 15. PANTA 2. PUNKTU

Image

VII PIELIKUMS

I DAĻA

INFORMĀCIJA, KAS JĀIERAKSTA ZVEJAS ŽURNĀLĀ

Zvejojot 200 jūras jūdžu zonā no to Kopienas dalībvalstu krastiem, uz kuriem attiecas Kopienas zvejas noteikumi, pēc turpmāk minētajiem notikumiem zvejas žurnālā nekavējoties jāieraksta šāda informācija.

Pēc katras zvejas darbības:

1.1.   katras nozvejotās sugas daudzums (dzīvsvara kilogramos);

1.2.   zvejas darbības datums un laiks;

1.3.   ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kurā tika veikta nozveja;

1.4.   izmantotais zvejas paņēmiens.

Pēc katras pārkraušanas no vai uz citu kuģi:

2.1.   norāde “saņemts no” vai “pārkrauts uz”;

2.2.   katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvara kilogramos);

2.3.   kuģa, uz kuru, vai no kura pārkrāva, nosaukums, ārējās identifikācijas burti un cipari.

2.4.   mencu pārkraušana nav atļauta.

Pēc katras izkraušanas Kopienas ostā:

3.1.   ostas nosaukums;

3.2.   katras izkrautās sugas daudzums (dzīvsvara kilogramos).

Pēc katras informācijas pārraides Eiropas Kopienas Komisijai:

4.1.   pārraides datums un laiks;

4.2.   ziņojuma veids: IN, OUT, ICES, WKL vai 2 WKL;

4.3.   radio pārraides gadījumā: radio stacijas nosaukums.

II DAĻA

ZVEJAS ŽURNĀLA PARAUGS

Image

VIII PIELIKUMS

KOMISIJAI PAREDZĒTĀS INFORMĀCIJAS SNIEGŠANAS SATURS UN MODALITĀTES

Informācija, kas sniedzama Eiropas Kopienas Komisijai, un tās sniegšanas grafiks ir šādi.

1.1.   Katrā gadījumā, kad kuģis ienāk 200 jūras jūdžu zonā pie tās Kopienas dalībvalsts krastiem, uz kuru attiecas Kopienas zvejas noteikumi:

| a) | informāciju, kas noteikta 1.5. punktā; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas noteikta 1.5. punktā;

| b) | uz kuģa esošo zivju sugu daudzumu (kilogramos); |
| --- | --- |

b)

uz kuģa esošo zivju sugu daudzumu (kilogramos);

| c) | datumu un ICES rajonu, kurā kapteinis plāno sākt zveju. |
| --- | --- |

c)

datumu un ICES rajonu, kurā kapteinis plāno sākt zveju.

Ja zvejas darbību veikšanai noteiktajā dienā nepieciešams vairākkārt ienākt zonās, kas minētas 1.1. punktā, pietiek ar vienu paziņojumu pirmajā ienākšanas reizē.

1.2.   Katrā gadījumā, kad kuģis atstāj 1.1. punktā minēto zonu:

| a) | informāciju, kas minēta 1.5. punktā; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas minēta 1.5. punktā;

| b) | uz kuģa esošo zivju sugu daudzumu (dzīvsvara kilogramos); |
| --- | --- |

b)

uz kuģa esošo zivju sugu daudzumu (dzīvsvara kilogramos);

| c) | kopš pēdējās informācijas sniegšanas katras nozvejotās sugas daudzumu (dzīvsvara kilogramos); |
| --- | --- |

c)

kopš pēdējās informācijas sniegšanas katras nozvejotās sugas daudzumu (dzīvsvara kilogramos);

| d) | ICES rajonu, kurā tika veiktas nozvejas; |
| --- | --- |

d)

ICES rajonu, kurā tika veiktas nozvejas;

| e) | kopš kuģa ienākšanas zonā to sugu daudzumu (dzīvsvara kilogramos), kas tika pārkrauts uz un/vai no citiem kuģiem, un to kuģu identifikāciju, uz kuriem tika veikta pārkraušana; |
| --- | --- |

e)

kopš kuģa ienākšanas zonā to sugu daudzumu (dzīvsvara kilogramos), kas tika pārkrauts uz un/vai no citiem kuģiem, un to kuģu identifikāciju, uz kuriem tika veikta pārkraušana;

| f) | kopš kuģa ienākšanas zonā, to sugu daudzumus (dzīvsvara kilogramos), kas tika izkrauti Kopienas ostās. |
| --- | --- |

f)

kopš kuģa ienākšanas zonā, to sugu daudzumus (dzīvsvara kilogramos), kas tika izkrauti Kopienas ostās.

Ja zvejas darbību veikšanai noteiktajā dienā nepieciešams vairākkārt ienākt zonās, kas minētas 1.1. punktā, tad pietiek ar vienu ziņojumu par pēdējo iziešanas reizi.

1.3.   Ar trīs dienu intervāliem, sākot ar trešo dienu pēc kuģa pirmās ienākšanas 1.1. punktā minētajās zonās, zvejojot siļķes, makreles, un ar iknedēļu intervāliem, sākot ar septīto dienu pēc kuģa pirmās ienākšanas 1.1. punktā minētajās zonās, zvejojot visas citas sugas, izņemot siļķes un makreles:

| a) | informāciju, kas noteikta 1.5. punktā; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas noteikta 1.5. punktā;

| b) | kopš pēdējās pārraides katras nozvejotās sugas daudzumu (dzīvsvara kilogramos); |
| --- | --- |

b)

kopš pēdējās pārraides katras nozvejotās sugas daudzumu (dzīvsvara kilogramos);

| c) | ICES rajonu, kurā tika veikta nozveja. |
| --- | --- |

c)

ICES rajonu, kurā tika veikta nozveja.

1.4.   Katrā gadījumā, kad kuģis pārvietojas no viena ICES rajona uz citu:

| a) | informāciju, kas noteikta 1.5. punktā; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas noteikta 1.5. punktā;

| b) | kopš pēdējās informācijas sniegšanas katras nozvejotās sugas daudzumu (dzīvsvara kilogramos); |
| --- | --- |

b)

kopš pēdējās informācijas sniegšanas katras nozvejotās sugas daudzumu (dzīvsvara kilogramos);

| c) | ICES rajonu, kurā tika veikta nozveja. |
| --- | --- |

c)

ICES rajonu, kurā tika veikta nozveja.

| a) | kuģa nosaukumu, radioizsaukuma signālu, ārējās identifikācijas burtus un ciparus un kuģa kapteiņa vārdu; |
| --- | --- |

a)

kuģa nosaukumu, radioizsaukuma signālu, ārējās identifikācijas burtus un ciparus un kuģa kapteiņa vārdu;

| b) | licences numuru, ja kuģim ir licence; |
| --- | --- |

b)

licences numuru, ja kuģim ir licence;

| c) | attiecīgā reisa ziņojuma sērijas numuru; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā reisa ziņojuma sērijas numuru;

| d) | ziņojuma veida identifikāciju; |
| --- | --- |

d)

ziņojuma veida identifikāciju;

| e) | datumu, laiku un kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu. |
| --- | --- |

e)

datumu, laiku un kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu.

2.1.   Informāciju, kas minēta 1. punktā, pārraida Eiropas Kopienu Komisijai Briselē, izmantojot teleksu (SAT COM C 420599543 FISH), elektronisko pastu (FISHERIES-telecom@cec.eu.int) vai vienu no radio stacijām, kas uzskaitītas turpmāk 3. punktā, un tādā veidā, kā norādīts 4. punktā.

2.2.   Ja kādu force majeure apstākļu dēļ kuģis nespēj pārraidīt ziņojumu, to šā kuģa pilnvarots var pārraidīt kāds cits kuģis.

| Radio stacijas nosaukums | Radio stacijas starptautiskais kods |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land's End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Blåvand | OXB |
| Gryt | GRYT RADIO |
| Göteborg | SOG |
| Turku | OFK |

Radio stacijas nosaukums

Radio stacijas starptautiskais kods

Lyngby

OXZ

Land's End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Blåvand

OXB

Gryt

GRYT RADIO

Göteborg

SOG

Turku

OFK

| 4. | Ziņojumu veids |
| --- | --- |

4.

Informācijā, kas minēta 1. punktā, iekļauj sīkas, precīzas ziņas, ko norāda šādā secībā:

| — | kuģa nosaukums; |
| --- | --- |

—

kuģa nosaukums;

| — | radioizsaukuma signāls; |
| --- | --- |

—

radioizsaukuma signāls;

| — | ārējās identifikācijas burti un cipari; |
| --- | --- |

—

ārējās identifikācijas burti un cipari;

| — | attiecīgā reisa ziņojuma sērijas numurs; |
| --- | --- |

—

attiecīgā reisa ziņojuma sērijas numurs;

| — | ziņojuma veida norāde atbilstīgi šādam kodam:






  — | ziņojums, ienākot kādā no 1.1. punktā minētajām zonām: “IN”, |
| --- | --- | --- |

—

ziņojuma veida norāde atbilstīgi šādam kodam:

—

ziņojums, ienākot kādā no 1.1. punktā minētajām zonām: “IN”,

| — | ziņojums, atstājot kādu no 1.1. punktā minētajām zonām: “OUT”, |
| --- | --- |

—

ziņojums, atstājot kādu no 1.1. punktā minētajām zonām: “OUT”,

| — | ziņojums, pārvietojoties no viena ICES rajona uz citu: “ICES”, |
| --- | --- |

—

ziņojums, pārvietojoties no viena ICES rajona uz citu: “ICES”,

| — | iknedēļas ziņojums: “WKL”, |
| --- | --- |

—

iknedēļas ziņojums: “WKL”,

| — | trīs dienu ziņojums: “2 WKL”; |
| --- | --- |

—

trīs dienu ziņojums: “2 WKL”;

| — | datums, laiks un ģeogrāfiskā atrašanās vieta; |
| --- | --- |

—

datums, laiks un ģeogrāfiskā atrašanās vieta;

| — | ICES rajoni/apakšapgabali, kuros nolemts sākt zveju; |
| --- | --- |

—

ICES rajoni/apakšapgabali, kuros nolemts sākt zveju;

| — | datums, kurā nolemts sākt zveju; |
| --- | --- |

—

datums, kurā nolemts sākt zveju;

| — | uz kuģa esošo zivju sugu daudzums (dzīvsvara kilogramos), lietojot kodu, kas minēts 5. punktā; |
| --- | --- |

—

uz kuģa esošo zivju sugu daudzums (dzīvsvara kilogramos), lietojot kodu, kas minēts 5. punktā;

| — | kopš pēdējās pārraides nozvejoto zivju sugu daudzums (dzīvsvara kilogramos), lietojot kodu, kas minēts 5. punktā; |
| --- | --- |

—

kopš pēdējās pārraides nozvejoto zivju sugu daudzums (dzīvsvara kilogramos), lietojot kodu, kas minēts 5. punktā;

| — | ICES apgabli/ zonas, kurās veikta nozveja; |
| --- | --- |

—

ICES apgabli/ zonas, kurās veikta nozveja;

| — | kopš pēdējās pārraides katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvara kilogramos) uz un/vai no cita kuģa; |
| --- | --- |

—

kopš pēdējās pārraides katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvara kilogramos) uz un/vai no cita kuģa;

| — | kuģa uz kuru un/ vai no kura tika veikta pārkraušana nosaukums un radioizsaukuma signāls; |
| --- | --- |

—

kuģa uz kuru un/ vai no kura tika veikta pārkraušana nosaukums un radioizsaukuma signāls;

| — | sugu daudzums (dzīvsvara kilogramos), kas kopš pēdējās pārraides tika izkrauts Kopienas ostā; |
| --- | --- |

—

sugu daudzums (dzīvsvara kilogramos), kas kopš pēdējās pārraides tika izkrauts Kopienas ostā;

| — | kuģa kapteiņa vārds. |
| --- | --- |

—

kuģa kapteiņa vārds.

5.   Kods, ko izmanto, lai noteiktu uz kuģa esošās sugas saskaņā ar 1.4. punktu:

| Beriksi (Beryx spp.), | ALF |
| --- | --- |
| Rietumatlantijas plekste (Hippoglossoides platessoides), | PLA |
| Anšovs (Engraulis encrasicolus), | ANE |
| Jūrasvelni (Lophius spp.), | MNZ |
| Ziemeļatlantijas argentīna (Argentina silus), | ARG |
| Jūras plaudis (Brama brama), | POA |
| Milzu haizivs (Cetorinhus maximus), | BSK |
| Ogļzivs (Aphanopus carbo), | BSF |
| Zilā jūraslīdaka (Molva dypterygia), | BLI |
| Putasu (Micromesistius poutassou), | WHB |
| Xiphopenaeus kroyerii (Xiphopenaeus kroyerii), | BOB |
| Menca (Gadus morhua), | COD |
| Smilšu garnele (Crangon crangon), | CSH |
| Parastais kalmārs (Loligo spp.), | SQC |
| Dzelkņhaizivs (Squalus acanthias), | DGS |
| Diegspuru vēdzele (Phycis spp.), | FOR |
| Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides), | GHL |
| Pikša (Melanogrammus aeglefinus), | HAD |
| Heks (Merluccius merluccius), | HKE |
| Atlantijas paltuss (Hippoglossus hippoglossus), | HAL |
| Siļķe (Clupea harengus), | HER |
| Stavrida (Trachurus trachurus), | HOM |
| Jūraslīdaka (Molva molva), | LIN |
| Atlantijas makrele (Scomber scombrus), | MAC |
| Megrimi (Lepidorhombus spp.), | LEZ |
| Ziemeļu garnele (Pandalus borealis), | PRA |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), | NEP |
| Esmarka menca (Trisopterus esmarkii), | NOP |
| Atlantijas lielgalvis (Hoplostethus atlanticus), | ORY |
| Citi, | OTH |
| Plekste (Pleuronectes platessa), | PLE |
| Pollaks (Pollachius pollachius), | POL |
| Siļķu haizivs (Lamma nasus), | POR |
| Sarkanasari (Sebastes spp.), | RED |
| Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo), | SBR |
| Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris), | RNG |
| Saida (Pollachius virens), | POK |
| Atlantijas lasis (Salmo salar), | SAL |
| Tūbītes (Ammodytes spp.), | SAN |
| Sardīne (Sardina pilchardus), | PIL |
| Haizivs (Selachii, Pleurotremata), | SKH |
| Garnele (Penaeidae), | PEZ |
| Brētliņa (Sprattus sprattus), | SPR |
| Kalmāri (Illex spp.), | SQX |
| Tunzivju dzimta (Thunnidae), | TUN |
| Brosme (Brosme brosme), | USK |
| Merlangs (Merlangus merlangus), | WHG |
| Dzeltenastes plekste (Limanda ferruginea), | YEL |

Beriksi (Beryx spp.),

ALF

Rietumatlantijas plekste (Hippoglossoides platessoides),

PLA

Anšovs (Engraulis encrasicolus),

ANE

Jūrasvelni (Lophius spp.),

MNZ

Ziemeļatlantijas argentīna (Argentina silus),

ARG

Jūras plaudis (Brama brama),

POA

Milzu haizivs (Cetorinhus maximus),

BSK

Ogļzivs (Aphanopus carbo),

BSF

Zilā jūraslīdaka (Molva dypterygia),

BLI

Putasu (Micromesistius poutassou),

WHB

Xiphopenaeus kroyerii (Xiphopenaeus kroyerii),

BOB

Menca (Gadus morhua),

COD

Smilšu garnele (Crangon crangon),

CSH

Parastais kalmārs (Loligo spp.),

SQC

Dzelkņhaizivs (Squalus acanthias),

DGS

Diegspuru vēdzele (Phycis spp.),

FOR

Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides),

GHL

Pikša (Melanogrammus aeglefinus),

HAD

Heks (Merluccius merluccius),

HKE

Atlantijas paltuss (Hippoglossus hippoglossus),

HAL

Siļķe (Clupea harengus),

HER

Stavrida (Trachurus trachurus),

HOM

Jūraslīdaka (Molva molva),

LIN

Atlantijas makrele (Scomber scombrus),

MAC

Megrimi (Lepidorhombus spp.),

LEZ

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis),

PRA

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus),

NEP

Esmarka menca (Trisopterus esmarkii),

NOP

Atlantijas lielgalvis (Hoplostethus atlanticus),

ORY

Citi,

OTH

Plekste (Pleuronectes platessa),

PLE

Pollaks (Pollachius pollachius),

POL

Siļķu haizivs (Lamma nasus),

POR

Sarkanasari (Sebastes spp.),

RED

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo),

SBR

Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris),

RNG

Saida (Pollachius virens),

POK

Atlantijas lasis (Salmo salar),

SAL

Tūbītes (Ammodytes spp.),

SAN

Sardīne (Sardina pilchardus),

PIL

Haizivs (Selachii, Pleurotremata),

SKH

Garnele (Penaeidae),

PEZ

Brētliņa (Sprattus sprattus),

SPR

Kalmāri (Illex spp.),

SQX

Tunzivju dzimta (Thunnidae),

TUN

Brosme (Brosme brosme),

USK

Merlangs (Merlangus merlangus),

WHG

Dzeltenastes plekste (Limanda ferruginea),

YEL

IX PIELIKUMS

SUGU SARAKSTS

| Vispārīgs latvisks nosaukums | Zinātniskais nosaukums | 3-Alpha kods |
| --- | --- | --- |
| Bentiskās zivis |
| Menca | Gadus morhua | COD |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | HAD |
| Sarkanasari | Sebastes spp. | RED |
| Zeltainais sarkanasaris | Sebastes marinus | REG |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella | REB |
| Sebastes fasciatus | Sebastes fasciatus | REN |
| Sudrabotais heks | Merluccius bilinearis | HKS |
| Amerikas sarkanā jūrasvēdzele (245) | Urophycis chuss | HKR |
| Saida | Pollachius virens | POK |
| Rietumatlantijas plekste | Hippoglossoides platessoides | PLA |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | WIT |
| Dzeltenastes plekste | Limanda ferruginea | YEL |
| Grenlandes paltuss | Reinharditius hippoglossoides | GHL |
| Atlantijas paltuss | Hippoglossus hippoglossus | HAL |
| Ziemas plekste | Pseudopleuronectes americanus | FLW |
| Vasaras plekste | Paralichthys dentatus | FLS |
| Rūtainais rombs | Scophthalmus aquosus | FLD |
| Plekstveidīgie (NS) | Pleuronectiformes | FLX |
| Amerikas jūrasvelns | Lophius americanus | ANG |
| Amerikas jūrasgaiļi | Prionotus spp. | SRA |
| Atlantijas mazmenca | Microgadus tomcod | TOM |
| Zilā antimora | Antimora rostrata | ANT |
| Putasu | Micromesistius poutassou | WHB |
| Amerikas tautoga | Tautogolabrus adspersus | CUN |
| Brosme | Brosme brosme | USK |
| Grenlandes menca | Gadus ogac | GRC |
| Zilā jūraslīdaka | Molva dypterygia | BLI |
| Jūraslīdaka | Molva molva | LIN |
| Jūras zaķis | Cyclopterus lumpus | LUM |
| Ziemeļu karaļzivs | Menticirrhus saxatilis | KGF |
| Raibā lodeszivs | Sphoeroides maculatus | PUF |
| Lucīši (NS) | Lycodes sp. | ELZ |
| Amerikas lucītis | Macrozoarces americanus | OPT |
| Polārā menca | Boreogadus saida | POC |
| Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | RNG |
| Markūrzivs | Macrourus berglax | RHG |
| Tūbītes | Ammodytes spp. | SAN |
| Jūras buļļi | Myoxocephalus spp. | SCU |
| Skapa | Stenotomus chrysops | SCP |
| Tautoga | Tautoga onitis | TAU |
| Cekulzivs | Lopholatilus chamaeleonticeps | TIL |
| Amerikas baltā jūrasvēdzele (245) | Urophycis tenuis | HKW |
| Vilkzivis (NS) | Anarhicas sp. | CAT |
| Atlantijas vilkzivs | Anarhichas lupus | CAA |
| Plankumainā vilkzivs | Anarhichas minor | CAS |
| Bentiskās zivis (NS) | | GRO |
| Pelāģiskās zivis |
| Siļķe | Clupea harengus | HER |
| Atlantijas makrele | Scomber scombrus | MAC |
| Atlantijas sviestazivs | Peprilus triacanthus | BUT |
| Atlantijas menhadens | Brevoortia tyrannus | MHA |
| Atlantijas saira | Scomberesox saurus | SAU |
| Dzeltenspuru anšovs | Anchoa mitchilli | ANB |
| Lufars | Pomatomus saltatrix | BLU |
| Lielā karanga | Caranx hippos | CVJ |
| Fregates makreļtunzivs | Auxis thazard | FRI |
| Karaliskā makrele | Scomberomourus cavalla | KGM |
| Spāņu plankumainā makrele | Scomberomourus maculatus | SSM |
| Buruzivs | Istiophorus platypterus | SAI |
| Baltā marlīna | Tetrapturus albidus | WHM |
| Zilā marlīna | Makaira nigricans | BUM |
| Zobenzivs | Xiphias gladius | SWO |
| Garspuru tunzivs | Thunnus alalunga | ALB |
| Pelamīda | Sarda sarda | BON |
| Mazā tunzivs | Euthynnus alletteratus | LTA |
| Lielacu tunzivs | Thunnus obesus | BET |
| Zilā tunzivs | Thunnus thynnus | BFT |
| Svītrainā tunzivs | Katsuwonus pelamis | SKJ |
| Dzeltenspuru tunzivs | Thunnus albacares | YFT |
| Makreļu dzimta (NS) | Scombridae | TUN |
| Pelāģiskās zivis | | PEL |
| Bezmugurkaulnieki |
| Garspuru kalmārs Loligo pealei | Loligo pealei | SQL |
| Īsspuru kalmārs Illex illecebrosus | Illex illecebrosus | SQI |
| Kalmāru dzimta (NS) | Loliginidae, Ommastrephidae | SQU |
| Taisnā makstgliemene | Ensis directus | CLR |
| Parastā mercenārija | Mercenaria mercenaria | CLH |
| Gliemene Arctica islandica | Arctica islandica | CLQ |
| Lielā smilšgliemene | Mya arenaria | CLS |
| Atlantijas makra | Spisula solidissima | CLB |
| Spisula polynyma | Spisula polynyma | CLT |
| Gliemenes (NS) | Prionodesmacea, Teleodesmacea | CLX |
| Karību ķemmīšgliemene | Argopecten irradians | SCB |
| Raibā ķemmīšgliemene | Argopecten gibbus | SCC |
| Islandes ķemmīšgliemene | Chylamys islandica | ISC |
| Placopecten magellanicus | Placopecten magellanicus | SCA |
| Kemmīšgliemenes (NS) | Pectinidae | SCX |
| Klusā okeāna austere | Crassostrea virginica | OYA |
| Vidusjūras ēdamgliemene | Mytilus edulis | MUS |
| Kroņgliemeži (NS) | Busycon sp. | WHX |
| Litorīnas (NS) | Littorina sp. | PER |
| Jūras mīkstmieši | Mollusca | MOL |
| Parastais krabis | Cancer irroratus | CRK |
| Zilais krabis | Callinectes sapidus | CRB |
| Zaļais krabis | Carcinus maenas | CRG |
| Ziemeļu krabis | Cancer borealis | CRJ |
| Baltais krabis | Chionoecetes opilio | CRQ |
| Sarkanais krabis | Geryon quinquedens | CRR |
| Karaliskais krabis | Lithodes maia | KCT |
| Jūras krabji | Reptantia | CRA |
| Amerikas omārs | Homarus americanus | LBA |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | PRA |
| Aukstūdens ziemeļgarnele | Pandalus montagui | AES |
| Tīģergarneles (NS) | Penaeus sp. | PEN |
| Ziemeļgarneles | Pandalus sp. | PAN |
| Jūras vēžveidīgie | Crustacea | CRU |
| Jūras ezis | Strongylocentrotus sp. | URC |
| Daudzsaru tārpi | Polycheata | WOR |
| Atlantijas zobenastis | Limulus polyphemus | HSC |
| Jūras bezmugurkaulnieki | Invertebrata | INV |
| Citas zivis |
| Pelēkā aloza | Alosa pseudoharengus | ALE |
| Seriolas | Seriola sp. | AMX |
| Amerikas jūraszutis | Conger oceanicus | COA |
| Amerikas zutis | Anguilla rostrata | ELA |
| Miksīna | Myxine glutinosa | MYG |
| Amerikas aloza | Alosa sapidissima | SHA |
| Argentīnas (NS) | Argentina sp. | ARG |
| Atlantijas krokere | Micropogonias undulatus | CKA |
| Atlantijas adatzivs | Strongylura marina | NFA |
| Atlantijas lasis | Salmo salar | SAL |
| Atlantijas menīdija | Menidia menidia | SSA |
| Atlantijas diegspuru siļķe | Opisthonema oglinum | THA |
| Bērda gludgalve | Alepocephalus bairdii | ALC |
| Melnā bungzivs | Pogonias cromis | BDM |
| Melnais akmeņasaris | Centropristis striata | BSB |
| Vasaras aloza | Alosa aestivalis | BBH |
| Moiva | Mallotus villosus | CAP |
| Palijas (NS) | Salvelinus sp. | CHR |
| Kobija | Rachycentron canadum | CBA |
| Pompāns | Trachinotus carolinus | POM |
| Ziemeļu dorosma | Dorosoma cepedianum | SHG |
| Pomadasīdas (NS) | Pomadasyidae | GRX |
| Rodens aloza | Alosa mediocris | SHH |
| Lākturzivs | Notoscopelus sp. | LAX |
| Kefaļu dzimta (NS) | Mugilidae | MUL |
| Ziemeļatlantijas sviestzivs | Peprilus alepidotus (=paru) | HVF |
| Cūkzivs | Orthopristis chrysoptera | PIG |
| Amerikas varavīksnes salaka | Osmerus mordax | SMR |
| Sarkanā krokere | Sciaenops ocellatus | RDM |
| Parastā jūras karūsa | Pagrus pagrus | RPG |
| Latama stavrida | Trachurus lathami | RSC |
| Smilšu asaris | Diplectrum formosum | PES |
| Aitgalve | Archosargus probatocephalus | SPH |
| Spots | Leiostomus xanthurus | SPT |
| Plankumainā kuprzivs | Cynoscion nebulosus | SWF |
| Karaliskā kuprzivs | Cynoscion regalis | STG |
| Svītrainais asaris | Morone saxatilis | STB |
| Storu dzimta (NS) | Acipenseridae | STU |
| Atlantijas tarpons | Tarpon (= megalops) atlanticus | TAR |
| Foreles (NS) | Salmo spp. | TRO |
| Amerikas svītrainais asaris | Morone americana | PEW |
| Beriksi (NS) | Beryx spp. | ALF |
| Dzelkņhaizivs | Squalus acantias | DGS |
| Dzelkņzivju dzimta (NS) | Squalidae | DGX |
| Smilšu tīģerhaizivs | Odontaspis taurus | CCT |
| Siļķu haizivs | Lamna nasus | POR |
| Īsspuru mako | Isurus oxyrinchus | SMA |
| Tumšā haizivs | Carcharhinus obscurus | DUS |
| Lielā zilā haizivs | Prionace glauca | BSH |
| Dzelkņhaizivjveidīgie | Squaliformes | SHX |
| Atlantijas aspurna haizivs | Rhizoprionodon terraenovae | RHT |
| Melnā suņhaizivs | Centroscyllium fabricii | CFB |
| Grenlandes haizivs | Sonmniosus microcephalus | GSK |
| Milzu haizivs | Cetorhinus maximus | BSK |
| Rajas (NS) | Raja spp. | SKA |
| Ežu raja | Leucoraja erinacea | RJD |
| Ziemeļu raja | Amblyraja hyperborea | RJG |
| Dipturus laevis | Dipturus laevis | RJL |
| Acainā raja | Leucoraja ocellata | RJT |
| Ērkšķu raja | Amblyraja radiata | RJR |
| Gludā raja | Malcoraja senta | RJS |
| Bathyraja spinicauda | Bathyraja spinicauda | RJO |
| Zivis(NS) | | FIN |

Vispārīgs latvisks nosaukums

Zinātniskais nosaukums

3-Alpha kods

Bentiskās zivis

Menca

Gadus morhua

COD

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Sarkanasari

Sebastes spp.

RED

Zeltainais sarkanasaris

Sebastes marinus

REG

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella

REB

Sebastes fasciatus

Sebastes fasciatus

REN

Sudrabotais heks

Merluccius bilinearis

HKS

Amerikas sarkanā jūrasvēdzele (245)

Urophycis chuss

HKR

Saida

Pollachius virens

POK

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

PLA

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

YEL

Grenlandes paltuss

Reinharditius hippoglossoides

GHL

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

HAL

Ziemas plekste

Pseudopleuronectes americanus

FLW

Vasaras plekste

Paralichthys dentatus

FLS

Rūtainais rombs

Scophthalmus aquosus

FLD

Plekstveidīgie (NS)

Pleuronectiformes

FLX

Amerikas jūrasvelns

Lophius americanus

ANG

Amerikas jūrasgaiļi

Prionotus spp.

SRA

Atlantijas mazmenca

Microgadus tomcod

TOM

Zilā antimora

Antimora rostrata

ANT

Putasu

Micromesistius poutassou

WHB

Amerikas tautoga

Tautogolabrus adspersus

CUN

Brosme

Brosme brosme

USK

Grenlandes menca

Gadus ogac

GRC

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

BLI

Jūraslīdaka

Molva molva

LIN

Jūras zaķis

Cyclopterus lumpus

LUM

Ziemeļu karaļzivs

Menticirrhus saxatilis

KGF

Raibā lodeszivs

Sphoeroides maculatus

PUF

Lucīši (NS)

Lycodes sp.

ELZ

Amerikas lucītis

Macrozoarces americanus

OPT

Polārā menca

Boreogadus saida

POC

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

RNG

Markūrzivs

Macrourus berglax

RHG

Tūbītes

Ammodytes spp.

SAN

Jūras buļļi

Myoxocephalus spp.

SCU

Skapa

Stenotomus chrysops

SCP

Tautoga

Tautoga onitis

TAU

Cekulzivs

Lopholatilus chamaeleonticeps

TIL

Amerikas baltā jūrasvēdzele (245)

Urophycis tenuis

HKW

Vilkzivis (NS)

Anarhicas sp.

CAT

Atlantijas vilkzivs

Anarhichas lupus

CAA

Plankumainā vilkzivs

Anarhichas minor

CAS

Bentiskās zivis (NS)

GRO

Pelāģiskās zivis

Siļķe

Clupea harengus

HER

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

MAC

Atlantijas sviestazivs

Peprilus triacanthus

BUT

Atlantijas menhadens

Brevoortia tyrannus

MHA

Atlantijas saira

Scomberesox saurus

SAU

Dzeltenspuru anšovs

Anchoa mitchilli

ANB

Lufars

Pomatomus saltatrix

BLU

Lielā karanga

Caranx hippos

CVJ

Fregates makreļtunzivs

Auxis thazard

FRI

Karaliskā makrele

Scomberomourus cavalla

KGM

Spāņu plankumainā makrele

Scomberomourus maculatus

SSM

Buruzivs

Istiophorus platypterus

SAI

Baltā marlīna

Tetrapturus albidus

WHM

Zilā marlīna

Makaira nigricans

BUM

Zobenzivs

Xiphias gladius

SWO

Garspuru tunzivs

Thunnus alalunga

ALB

Pelamīda

Sarda sarda

BON

Mazā tunzivs

Euthynnus alletteratus

LTA

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

BET

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

BFT

Svītrainā tunzivs

Katsuwonus pelamis

SKJ

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

YFT

Makreļu dzimta (NS)

Scombridae

TUN

Pelāģiskās zivis

PEL

Bezmugurkaulnieki

Garspuru kalmārs Loligo pealei

Loligo pealei

SQL

Īsspuru kalmārs Illex illecebrosus

Illex illecebrosus

SQI

Kalmāru dzimta (NS)

Loliginidae, Ommastrephidae

SQU

Taisnā makstgliemene

Ensis directus

CLR

Parastā mercenārija

Mercenaria mercenaria

CLH

Gliemene Arctica islandica

Arctica islandica

CLQ

Lielā smilšgliemene

Mya arenaria

CLS

Atlantijas makra

Spisula solidissima

CLB

Spisula polynyma

Spisula polynyma

CLT

Gliemenes (NS)

Prionodesmacea, Teleodesmacea

CLX

Karību ķemmīšgliemene

Argopecten irradians

SCB

Raibā ķemmīšgliemene

Argopecten gibbus

SCC

Islandes ķemmīšgliemene

Chylamys islandica

ISC

Placopecten magellanicus

Placopecten magellanicus

SCA

Kemmīšgliemenes (NS)

Pectinidae

SCX

Klusā okeāna austere

Crassostrea virginica

OYA

Vidusjūras ēdamgliemene

Mytilus edulis

MUS

Kroņgliemeži (NS)

Busycon sp.

WHX

Litorīnas (NS)

Littorina sp.

PER

Jūras mīkstmieši

Mollusca

MOL

Parastais krabis

Cancer irroratus

CRK

Zilais krabis

Callinectes sapidus

CRB

Zaļais krabis

Carcinus maenas

CRG

Ziemeļu krabis

Cancer borealis

CRJ

Baltais krabis

Chionoecetes opilio

CRQ

Sarkanais krabis

Geryon quinquedens

CRR

Karaliskais krabis

Lithodes maia

KCT

Jūras krabji

Reptantia

CRA

Amerikas omārs

Homarus americanus

LBA

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

PRA

Aukstūdens ziemeļgarnele

Pandalus montagui

AES

Tīģergarneles (NS)

Penaeus sp.

PEN

Ziemeļgarneles

Pandalus sp.

PAN

Jūras vēžveidīgie

Crustacea

CRU

Jūras ezis

Strongylocentrotus sp.

URC

Daudzsaru tārpi

Polycheata

WOR

Atlantijas zobenastis

Limulus polyphemus

HSC

Jūras bezmugurkaulnieki

Invertebrata

INV

Citas zivis

Pelēkā aloza

Alosa pseudoharengus

ALE

Seriolas

Seriola sp.

AMX

Amerikas jūraszutis

Conger oceanicus

COA

Amerikas zutis

Anguilla rostrata

ELA

Miksīna

Myxine glutinosa

MYG

Amerikas aloza

Alosa sapidissima

SHA

Argentīnas (NS)

Argentina sp.

ARG

Atlantijas krokere

Micropogonias undulatus

CKA

Atlantijas adatzivs

Strongylura marina

NFA

Atlantijas lasis

Salmo salar

SAL

Atlantijas menīdija

Menidia menidia

SSA

Atlantijas diegspuru siļķe

Opisthonema oglinum

THA

Bērda gludgalve

Alepocephalus bairdii

ALC

Melnā bungzivs

Pogonias cromis

BDM

Melnais akmeņasaris

Centropristis striata

BSB

Vasaras aloza

Alosa aestivalis

BBH

Moiva

Mallotus villosus

CAP

Palijas (NS)

Salvelinus sp.

CHR

Kobija

Rachycentron canadum

CBA

Pompāns

Trachinotus carolinus

POM

Ziemeļu dorosma

Dorosoma cepedianum

SHG

Pomadasīdas (NS)

Pomadasyidae

GRX

Rodens aloza

Alosa mediocris

SHH

Lākturzivs

Notoscopelus sp.

LAX

Kefaļu dzimta (NS)

Mugilidae

MUL

Ziemeļatlantijas sviestzivs

Peprilus alepidotus (=paru)

HVF

Cūkzivs

Orthopristis chrysoptera

PIG

Amerikas varavīksnes salaka

Osmerus mordax

SMR

Sarkanā krokere

Sciaenops ocellatus

RDM

Parastā jūras karūsa

Pagrus pagrus

RPG

Latama stavrida

Trachurus lathami

RSC

Smilšu asaris

Diplectrum formosum

PES

Aitgalve

Archosargus probatocephalus

SPH

Spots

Leiostomus xanthurus

SPT

Plankumainā kuprzivs

Cynoscion nebulosus

SWF

Karaliskā kuprzivs

Cynoscion regalis

STG

Svītrainais asaris

Morone saxatilis

STB

Storu dzimta (NS)

Acipenseridae

STU

Atlantijas tarpons

Tarpon (= megalops) atlanticus

TAR

Foreles (NS)

Salmo spp.

TRO

Amerikas svītrainais asaris

Morone americana

PEW

Beriksi (NS)

Beryx spp.

ALF

Dzelkņhaizivs

Squalus acantias

DGS

Dzelkņzivju dzimta (NS)

Squalidae

DGX

Smilšu tīģerhaizivs

Odontaspis taurus

CCT

Siļķu haizivs

Lamna nasus

POR

Īsspuru mako

Isurus oxyrinchus

SMA

Tumšā haizivs

Carcharhinus obscurus

DUS

Lielā zilā haizivs

Prionace glauca

BSH

Dzelkņhaizivjveidīgie

Squaliformes

SHX

Atlantijas aspurna haizivs

Rhizoprionodon terraenovae

RHT

Melnā suņhaizivs

Centroscyllium fabricii

CFB

Grenlandes haizivs

Sonmniosus microcephalus

GSK

Milzu haizivs

Cetorhinus maximus

BSK

Rajas (NS)

Raja spp.

SKA

Ežu raja

Leucoraja erinacea

RJD

Ziemeļu raja

Amblyraja hyperborea

RJG

Dipturus laevis

Dipturus laevis

RJL

Acainā raja

Leucoraja ocellata

RJT

Ērkšķu raja

Amblyraja radiata

RJR

Gludā raja

Malcoraja senta

RJS

Bathyraja spinicauda

Bathyraja spinicauda

RJO

Zivis(NS)

FIN

X PIELIKUMS

ATĻAUTIE ĀMJA AUGŠPUSES APVALKI

1.   ICNAF tipa āmja augšpuses apvalki

ICNAF tipa āmja augšpuses apvalks ir taisnstūra linuma gabals, ko pievieno traļa āmja augšējai daļai, lai samazinātu un novērstu bojājumus tik ilgi, kamēr šāds linums atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | šim linumam acs izmērs nav mazāks par to, kāds norādīts traļa āmim 10. pantā; |
| --- | --- |

a)

šim linumam acs izmērs nav mazāks par to, kāds norādīts traļa āmim 10. pantā;

| b) | šo linumu pie āmja drīkst nostiprināt tikai gar linuma priekšējo un sānu malu un nevienā citā vietā, un to nostiprina tādā veidā, lai tas nebūtu tālāk par četrām linuma acīm uz priekšu no dalītājstropes un beigtos ne mazāk kā četras linuma acis pirms galvenās stropes linuma acīm; ja dalītājstropi neizmanto, linums nedrīkst sniegties tālāk par trešdaļu āmja, sākot mērīt ne tuvāk kā no četrām acīm, kas atrodas uz priekšu no galvenas stropes linuma acīm; |
| --- | --- |

b)

šo linumu pie āmja drīkst nostiprināt tikai gar linuma priekšējo un sānu malu un nevienā citā vietā, un to nostiprina tādā veidā, lai tas nebūtu tālāk par četrām linuma acīm uz priekšu no dalītājstropes un beigtos ne mazāk kā četras linuma acis pirms galvenās stropes linuma acīm; ja dalītājstropi neizmanto, linums nedrīkst sniegties tālāk par trešdaļu āmja, sākot mērīt ne tuvāk kā no četrām acīm, kas atrodas uz priekšu no galvenas stropes linuma acīm;

| c) | šī linuma platums ir vismaz pusotru reizi lielāks par pārklātās āmja daļas platumu, mērot minētos platumus taisnā leņķī pret āmja garenisko asi. |
| --- | --- |

c)

šī linuma platums ir vismaz pusotru reizi lielāks par pārklātās āmja daļas platumu, mērot minētos platumus taisnā leņķī pret āmja garenisko asi.

Image

2.   Āmja augšpuses daudzpakāpju plīvurveida apvalks

Āmja augšpuses daudzpakāpju plīvurveida apvalks ir definēts kā linuma gabali, kuriem linuma acu izmērs visās to daļās neatkarīgi no tā, vai šie linuma gabali ir slapji vai sausi, nav mazāks par āmja acu izmēru ar noteikumu, ka:

| i) | ikviens linuma gabals:






  a) | ir piestiprināts ar savu priekšējo malu pāri pār āmi taisnā leņķī pret āmja garenisko asi; |
| --- | --- | --- |

i)

ikviens linuma gabals:

a)

ir piestiprināts ar savu priekšējo malu pāri pār āmi taisnā leņķī pret āmja garenisko asi;

| b) | ir vismaz tikpat plats, cik āmja platums (šo platumu mēra stiprinājuma vietā taisnā leņķī pret āmja garenisko asi); un |
| --- | --- |

b)

ir vismaz tikpat plats, cik āmja platums (šo platumu mēra stiprinājuma vietā taisnā leņķī pret āmja garenisko asi); un

| c) | nav garāks par desmit linuma acīm; un |
| --- | --- |

c)

nav garāks par desmit linuma acīm; un

| ii) | visu šādi piestiprināto linuma gabalu kopgarums nepārsniedz divas trešdaļas no traļa āmja garuma. |
| --- | --- |

ii)

visu šādi piestiprināto linuma gabalu kopgarums nepārsniedz divas trešdaļas no traļa āmja garuma.

Image

POĻU TIPA ĀMJA APVALKS

3.   Lielizmēra linuma acu (modificētais poļu tipa) āmja augšpuses apvalks

Lielizmēra linuma acu āmja augšpuses apvalks sastāv no taisnstūra linuma gabala, kas gatavots no tādas pašas auklas materiāla kā āmis vai no vienas resnas, bezmezglu auklas materiāla, kuru piestiprina pie āmja augšpuses aizmugurējās daļas un kas stiepjas pāri visai āmja augšpusei vai jebkurai tās daļai un visās vietās ir ar divreiz lielāku linuma acu izmēru nekā āmim, ja to mēra slapju un cieši piespiestu pie āmja gar priekšējo, sāna un aizmugurējo malu tikai linumam tādā veidā, ka ikviena linuma acs atbilst četrām āmja linuma acīm.

Image

XI PIELIKUMS

MINIMĀLAIS ZIVS IZMĒRS (246)

| Sugas | Ķidātas zivis ar vai bez ādas, svaigas vai atvēsinātas, sasaldētas vai sālītas. |
| --- | --- |
| Pilns | Bez galvas | Bez galvas un astes | Bez galvas un sadalītā veidā |
| Atlantijas menca | 41 cm | 27 cm | 22 cm | 27/25 cm (247) |
| Grenlandes paltuss | 30 cm | N/A | N/A | N/A |
| Rietumatlantijas plekste | 25 cm | 19 cm | 15 cm | N/A |
| Dzeltenastes plekste | 25 cm | 19 cm | 15 cm | N/A |

Sugas

Ķidātas zivis ar vai bez ādas, svaigas vai atvēsinātas, sasaldētas vai sālītas.

Pilns

Bez galvas

Bez galvas un astes

Bez galvas un sadalītā veidā

Atlantijas menca

41 cm

27 cm

22 cm

27/25 cm (247)

Grenlandes paltuss

30 cm

N/A

N/A

N/A

Rietumatlantijas plekste

25 cm

19 cm

15 cm

N/A

Dzeltenastes plekste

25 cm

19 cm

15 cm

N/A

XII PIELIKUMS

NOZVEJAS REĢISTRĒŠANA (IERAKSTI ZVEJAS ŽURNĀLĀ)

IERAKSTI ZVEJAS ŽURNĀLĀ

| Informācijas veids | Standarta kods |
| --- | --- |
| Kuģa nosaukums | 01 |
| Kuģa valsts piederība | 02 |
| Kuģa reģistrācijas numurs | 03 |
| Reģistrācijas osta | 04 |
| Izmantoto zvejas rīku veidi (dažādi zvejas rīku veidi ierakstāmi atsevišķi) | 10 |
| Zvejas rīku veids | |
| Datums | |
| — diena | 20 |
| — mēnesis | 21 |
| — gads | 22 |
| Atrašanās vieta | |
| — platuma grāds | 31 |
| — garuma grāds | 32 |
| — statiskais apgabals | 33 |
| Zvejas darbību skaits 24 stundu laikposmā (248) | 40 |
| Stundu skaits 24 stundu laikposmā, kad zvejots ar zvejas rīkiem (248) | 41 |
| Sugu nosaukumi (II pielikums) | |
| Dienas nozveja pa sugām (svaiga svara noapaļotas metriskās tonnas) | 50 |
| Dienas nozveja pa zivju sugām patēriņam pārtikā | 61 |
| Dienas nozveja pa zivju sugām tehniskām vajadzībām | 62 |
| Dienas izmetumi katrai sugai | 63 |
| Pārkraušanas vieta (s) | 70 |
| Pārkraušanas datums (-i) | 71 |
| Kapteiņa paraksts | 80 |

Informācijas veids

Standarta kods

Kuģa nosaukums

01

Kuģa valsts piederība

02

Kuģa reģistrācijas numurs

03

Reģistrācijas osta

04

Izmantoto zvejas rīku veidi (dažādi zvejas rīku veidi ierakstāmi atsevišķi)

10

Zvejas rīku veids

Datums

— diena

20

— mēnesis

21

— gads

22

Atrašanās vieta

— platuma grāds

31

— garuma grāds

32

— statiskais apgabals

33

Zvejas darbību skaits 24 stundu laikposmā (248)

40

Stundu skaits 24 stundu laikposmā, kad zvejots ar zvejas rīkiem (248)

41

Sugu nosaukumi (II pielikums)

Dienas nozveja pa sugām (svaiga svara noapaļotas metriskās tonnas)

50

Dienas nozveja pa zivju sugām patēriņam pārtikā

61

Dienas nozveja pa zivju sugām tehniskām vajadzībām

62

Dienas izmetumi katrai sugai

63

Pārkraušanas vieta (s)

70

Pārkraušanas datums (-i)

71

Kapteiņa paraksts

80

ZVEJAS RĪKU VEIDU KODI

| Rīku kategorijas | Standarta saīsinājuma kods |
| --- | --- |
| Aptverošie tīkli |
| Ar savilcējtrosēm (riņķvadi) | PS |
| — Riņķvadi zvejai ar vienu kuģi | PS1 |
| — Riņķvadi zvejai ar diviem kuģiem | PS2 |
| Bez savilcējtrosēm (ēsmas zivtiņu vadi) | LA |
| Zvejas vadi |
| Laivas vai kuģa vadi | SB/SV |
| — Dāņu vadi | SDN |
| — Skotu vadi | SSC |
| — Vadi zvejai ar diviem kuģiem | SPR |
| Zvejas vadi (šeit nenorādīti) | SX |
| Traļi |
| Murdi | FPO |
| Grunts tralis | |
| — Rāmja traļi | TBB |
| — Traļi ar durvīm (249) | OTB |
| — Pāru traļi | PTB |
| — Omāru traļi | TBN |
| — Garneļu traļi | TBS |
| — Grunts traļi (šeit nenorādīti) | TB |
| Pelaģiskie traļi | |
| — Traļi ar durvīm | OTM |
| — Pāru traļi | PTM |
| — Garneļu traļi | TMS |
| — Pelaģiskie traļi (šeit nenorādīti) | TM |
| Dvīņu traļi ar durvīm | OTT |
| Traļi ar durvīm (šeit nenorādīti) | OT |
| Pāru traļi (šeit nenorādīti) | PT |
| Citi traļi (šeit nenorādīti) | TX |
| Dragas |
| No laivas velkamas dragas | DRB |
| Ar rokām velkamas dragas | DRH |
| Ceļamie tīkli |
| Pārnēsājamie ceļamie tīkli | LNP |
| No kuģa darbībām ceļamie tīkli | LNB |
| Stacionāri no krasta ceļamie tīkli | LNS |
| Ceļamie tīkli (šeit nenorādīti) | LN |
| Apklājošie tīklii |
| Uzmetamie tīkli | FCN |
| Krītošie tīkli (šeit norādīti) | FG |
| Žaunu tīkli un iepinējtīkli |
| Nostiprinātie žaunu tīkli (noenkurotie) | GNS |
| Driftertīkli | GND |
| Apņemošie žaunu tīkli | GNC |
| Fiksētie žaunu tīkli (uz steltīm) | GNF |
| Rāmju tīkli | GTR |
| Kombinētie žaunu tīkli — rāmju tīkli | GTN |
| Žaunu tīkli un iepinējtīkli (šeit nenorādīti) | GEN |
| Žaunu tīkli jedas (šeit nenorādīti) | GN |
| Krātiņveida zivju lamatas |
| Stāvvadi | FPN |
| Kūri | FYK |
| Upju murdi | FSN |
| Aizsprosti, stacionārie tīkli, tači u.c. | FWR |
| Krātiņveida zivju lamatas ķeršanai gaisā | FAR |
| Krātiņveida zivju lamatas (šeit nenorādītas) | FIX |
| Āķi un āķu jedas |
| Rokas āķu rindas un makšķerkāta āķu rindas (ar roku darbināmas) (250) | LHP |
| Rokas āķu rindas un makšķerkāta āķu rindas (mehanizētas) (250) | LHM |
| Nostiprinātas āķu rindas (nostiprinātas āķu jedas) | LLS |
| Dreifējošas āķu jedas | LLD |
| Āķu jedas (nav precizētas) | LL |
| Velkamās āķu jedas | LTL |
| Āķi un āķu jedas (šeit nenorādītas) (251) | LX |
| Rīki zivju aizķeršanai un aizciršanai |
| Harpūnas | HAR |
| Ieguves mašīnas |
| Sūkņi | HMP |
| Mehāniskās dragas | HMD |
| Ieguves mašīnas (šeit nenorādītas) | HMX |
| Dažādi rīki
   (252) | MIS |
| Amatierzvejas rīki | RG |
| Nepazīstami vai šeit nenorādīti zvejas rīki | NK |

Rīku kategorijas

Standarta saīsinājuma kods

Aptverošie tīkli

Ar savilcējtrosēm (riņķvadi)

PS

— Riņķvadi zvejai ar vienu kuģi

PS1

— Riņķvadi zvejai ar diviem kuģiem

PS2

Bez savilcējtrosēm (ēsmas zivtiņu vadi)

LA

Zvejas vadi

Laivas vai kuģa vadi

SB/SV

— Dāņu vadi

SDN

— Skotu vadi

SSC

— Vadi zvejai ar diviem kuģiem

SPR

Zvejas vadi (šeit nenorādīti)

SX

Traļi

Murdi

FPO

Grunts tralis

— Rāmja traļi

TBB

— Traļi ar durvīm (249)

OTB

— Pāru traļi

PTB

— Omāru traļi

TBN

— Garneļu traļi

TBS

— Grunts traļi (šeit nenorādīti)

TB

Pelaģiskie traļi

— Traļi ar durvīm

OTM

— Pāru traļi

PTM

— Garneļu traļi

TMS

— Pelaģiskie traļi (šeit nenorādīti)

TM

Dvīņu traļi ar durvīm

OTT

Traļi ar durvīm (šeit nenorādīti)

OT

Pāru traļi (šeit nenorādīti)

PT

Citi traļi (šeit nenorādīti)

TX

Dragas

No laivas velkamas dragas

DRB

Ar rokām velkamas dragas

DRH

Ceļamie tīkli

Pārnēsājamie ceļamie tīkli

LNP

No kuģa darbībām ceļamie tīkli

LNB

Stacionāri no krasta ceļamie tīkli

LNS

Ceļamie tīkli (šeit nenorādīti)

LN

Apklājošie tīklii

Uzmetamie tīkli

FCN

Krītošie tīkli (šeit norādīti)

FG

Žaunu tīkli un iepinējtīkli

Nostiprinātie žaunu tīkli (noenkurotie)

GNS

Driftertīkli

GND

Apņemošie žaunu tīkli

GNC

Fiksētie žaunu tīkli (uz steltīm)

GNF

Rāmju tīkli

GTR

Kombinētie žaunu tīkli — rāmju tīkli

GTN

Žaunu tīkli un iepinējtīkli (šeit nenorādīti)

GEN

Žaunu tīkli jedas (šeit nenorādīti)

GN

Krātiņveida zivju lamatas

Stāvvadi

FPN

Kūri

FYK

Upju murdi

FSN

Aizsprosti, stacionārie tīkli, tači u.c.

FWR

Krātiņveida zivju lamatas ķeršanai gaisā

FAR

Krātiņveida zivju lamatas (šeit nenorādītas)

FIX

Āķi un āķu jedas

Rokas āķu rindas un makšķerkāta āķu rindas (ar roku darbināmas) (250)

LHP

Rokas āķu rindas un makšķerkāta āķu rindas (mehanizētas) (250)

LHM

Nostiprinātas āķu rindas (nostiprinātas āķu jedas)

LLS

Dreifējošas āķu jedas

LLD

Āķu jedas (nav precizētas)

LL

Velkamās āķu jedas

LTL

Āķi un āķu jedas (šeit nenorādītas) (251)

LX

Rīki zivju aizķeršanai un aizciršanai

Harpūnas

HAR

Ieguves mašīnas

Sūkņi

HMP

Mehāniskās dragas

HMD

Ieguves mašīnas (šeit nenorādītas)

HMX

Dažādi rīki
   (252)

MIS

Amatierzvejas rīki

RG

Nepazīstami vai šeit nenorādīti zvejas rīki

NK

ZVEJAS KUĢU KODI

A.   Galvenie kuģu veidi

| FAO Kods | Kuģa veids |
| --- | --- |
| BO | Zivju aizsardzības kuģis |
| CO | Mācību zvejas kuģis |
| DB | Bagarkuģis (nedarbojas pastāvīgi) |
| DM | Bagarkuģis (darbojas pastāvīgi) |
| DO | Bimtraleris |
| DOX | Bagarkuģis (CNI) |
| FO | Zivju transportkuģis |
| FX | Zvejas kuģis (CNI) |
| GO | Kuģis zvejai ar žaunu tīkliem |
| HOX | Bāzes kuģis (CNI) |
| HSF | Zivju apstrādes kuģis |
| KO | Kuģis-slimnīca |
| LH | Kuģis zvejai ar makšķerēm |
| LL | Kuģis zvejai ar āķu jedām |
| LO | Kuģis zvejai ar jedām |
| LP | Kuģis zvejai ar makšķerkātiem un āķu jedām |
| LT | Kuģis zvejai ar velcēm |
| MO | Kuģis dažādveida zvejai |
| MSN | Seineris zvejai ar makšķerēm |
| MTG | Kuģis zvejai ar tīkliem un traļiem |
| MTS | Traleris-seineris |
| NB | Palīgkuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem |
| NO | Kuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem |
| NOX | Kuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem (CNI) |
| PO | Kuģis, kas izmanto sūkņus |
| SN | Seineris zvejai ar dažāda tipa vadiem |
| SO | Seineris |
| SOX | Seineris (CNI) |
| SP | Seineris zvejai ar riņķvadiem |
| SPE | Eiropas tipa seineris zvejai ar riņķvadiem |
| SPT | Tunzivju seineris |
| TO | Traleri |
| TOX | Traleri (CNI) |
| TS | Borta tralēšanas kuģis |
| TSF | Borta tralēšanas saldētājkuģis |
| TSW | Borta tralēšanas kuģis-refrižerators |
| TT | Pakaļgala tralēšanas kuģis |
| TTF | Pakaļgala tralēšanas saldētājkuģis |
| TTP | Pakaļgala tralēšanas zivju apstrādes kuģis |
| TU | Traleris zvejai no izliekamiem blokiem |
| WO | Kuģis zvejai ar krātiņveida zivju lamatām |
| WOP | Kuģi zvejai ar murdiem |
| WOX | Kuģis zvejai ar krātiņveida zivju lamatām (CNI) |
| ZO | Zivju pētniecības kuģis |
| DRN | Kuģis zvejai ar driftertīkliem |
| CNI = citur nav noteikts |

FAO Kods

Kuģa veids

BO

Zivju aizsardzības kuģis

CO

Mācību zvejas kuģis

DB

Bagarkuģis (nedarbojas pastāvīgi)

DM

Bagarkuģis (darbojas pastāvīgi)

DO

Bimtraleris

DOX

Bagarkuģis (CNI)

FO

Zivju transportkuģis

FX

Zvejas kuģis (CNI)

GO

Kuģis zvejai ar žaunu tīkliem

HOX

Bāzes kuģis (CNI)

HSF

Zivju apstrādes kuģis

KO

Kuģis-slimnīca

LH

Kuģis zvejai ar makšķerēm

LL

Kuģis zvejai ar āķu jedām

LO

Kuģis zvejai ar jedām

LP

Kuģis zvejai ar makšķerkātiem un āķu jedām

LT

Kuģis zvejai ar velcēm

MO

Kuģis dažādveida zvejai

MSN

Seineris zvejai ar makšķerēm

MTG

Kuģis zvejai ar tīkliem un traļiem

MTS

Traleris-seineris

NB

Palīgkuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem

NO

Kuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem

NOX

Kuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem (CNI)

PO

Kuģis, kas izmanto sūkņus

SN

Seineris zvejai ar dažāda tipa vadiem

SO

Seineris

SOX

Seineris (CNI)

SP

Seineris zvejai ar riņķvadiem

SPE

Eiropas tipa seineris zvejai ar riņķvadiem

SPT

Tunzivju seineris

TO

Traleri

TOX

Traleri (CNI)

TS

Borta tralēšanas kuģis

TSF

Borta tralēšanas saldētājkuģis

TSW

Borta tralēšanas kuģis-refrižerators

TT

Pakaļgala tralēšanas kuģis

TTF

Pakaļgala tralēšanas saldētājkuģis

TTP

Pakaļgala tralēšanas zivju apstrādes kuģis

TU

Traleris zvejai no izliekamiem blokiem

WO

Kuģis zvejai ar krātiņveida zivju lamatām

WOP

Kuģi zvejai ar murdiem

WOX

Kuģis zvejai ar krātiņveida zivju lamatām (CNI)

ZO

Zivju pētniecības kuģis

DRN

Kuģis zvejai ar driftertīkliem

CNI = citur nav noteikts

B.   Galvenās kuģu darbības

| Alfa kods | Kategorija |
| --- | --- |
| ANC | Noenkurošanās |
| DRI | Dreifēšana |
| FIS | Zveja |
| HAU | Vilkšana |
| PRO | Apstrāde |
| STE | Kuģa pārvietošanās |
| TRX | Pārkraušana iekraujot vai izkraujot |
| OTH | Citas (jāprecizē) |

Alfa kods

Kategorija

ANC

Noenkurošanās

DRI

Dreifēšana

FIS

Zveja

HAU

Vilkšana

PRO

Apstrāde

STE

Kuģa pārvietošanās

TRX

Pārkraušana iekraujot vai izkraujot

OTH

Citas (jāprecizē)

XIII PIELIKUMS

NAFO RAJONS

Daļējs to sugu saraksts, par kurām jāziņo saskaņā ar 31. panta 2. punktu:

| ANG/N3NO. | Lophius americanus | Amerikas jūrasvelns ANG |
| --- | --- | --- |
| CAA/N3LMN. | Anarhichas lupus | Atlantijas vilkzivs CAA |
| CAP/N3LM. | Mallotus villosus | Moiva |
| CAT/N3LMN. | Anarhichas spp. | Vilkzivis CAT |
| HAD/N3NO. | Melanogrammus aeglefinus | Pikša HAD |
| HAL/N23KL. | Hippoglossus hippoglossus | Atlantijas paltuss HAL |
| HAL/N3M. | Hippoglossus hippoglossus | Atlantijas paltuss HAL |
| HAL/N3NO. | Hippoglossus hippoglossus | Atlantijas paltuss HAL |
| HER/N3L. | Clupea harengus | Siļķe |
| HKR/N2J3KL | Urophycis chuss | Amerikas sarkanā jūrasvēdzele HKR |
| HKR/N3MNO. | Urophycis chuss | Amerikas sarkanā jūrasvēdzele HKR |
| HKS/N3NLMO | Merlucius bilinearis | Sudrabotais heks |
| RNG/N23. | Coryphaenoides rupestris | Strupdeguna garaste |
| HKW/N2J3KL | Urophycis tenuis | Amerikas baltā jūrasvēdzele HKW |
| POK/N30. | Pollachius virens | Saida |
| RHG/N23. | Macrourus berglax | Ziemeļu makrūrzivs RHG |
| SKA/N2J3KL | Raja spp. | Rajas SKA |
| SKA/N3M. | Raja spp. | Rajas SKA |
| SQI/N56. | Illex illecebrosus | Īsspuru kalmārs |
| VFF/N3LMN. | — | Nesašķirotas, nenoteiktas zivis |
| WIT/N3M. | Glyptocephalus cynoglossus | Sarkanā plekste WIT |
| YEL/N3M. | Limanda ferruginea | Dzeltenastes plekste |

ANG/N3NO.

Lophius americanus

Amerikas jūrasvelns ANG

CAA/N3LMN.

Anarhichas lupus

Atlantijas vilkzivs CAA

CAP/N3LM.

Mallotus villosus

Moiva

CAT/N3LMN.

Anarhichas spp.

Vilkzivis CAT

HAD/N3NO.

Melanogrammus aeglefinus

Pikša HAD

HAL/N23KL.

Hippoglossus hippoglossus

Atlantijas paltuss HAL

HAL/N3M.

Hippoglossus hippoglossus

Atlantijas paltuss HAL

HAL/N3NO.

Hippoglossus hippoglossus

Atlantijas paltuss HAL

HER/N3L.

Clupea harengus

Siļķe

HKR/N2J3KL

Urophycis chuss

Amerikas sarkanā jūrasvēdzele HKR

HKR/N3MNO.

Urophycis chuss

Amerikas sarkanā jūrasvēdzele HKR

HKS/N3NLMO

Merlucius bilinearis

Sudrabotais heks

RNG/N23.

Coryphaenoides rupestris

Strupdeguna garaste

HKW/N2J3KL

Urophycis tenuis

Amerikas baltā jūrasvēdzele HKW

POK/N30.

Pollachius virens

Saida

RHG/N23.

Macrourus berglax

Ziemeļu makrūrzivs RHG

SKA/N2J3KL

Raja spp.

Rajas SKA

SKA/N3M.

Raja spp.

Rajas SKA

SQI/N56.

Illex illecebrosus

Īsspuru kalmārs

VFF/N3LMN.

—

Nesašķirotas, nenoteiktas zivis

WIT/N3M.

Glyptocephalus cynoglossus

Sarkanā plekste WIT

YEL/N3M.

Limanda ferruginea

Dzeltenastes plekste

XIV PIELIKUMS

SPECIALIZĒTĀS ZVEJAS AIZLIEGUMS ANTARKTIKAS ŪDEŅU DZĪVO RESURSU AIZSARDZĪBAS (CCAMLR) RAJONĀ

| Mērķa sugas | Zona | Aizlieguma laikposms |
| --- | --- | --- |
| Marmora nototēnija | FAO 48.1 Antarktika, Pussalas apgabalā | Visu gadu |
| FAO 48.2 Antarktika, ap Dienvidu Orkniju |
| FAO 48.3 Antarktika, ap Dienvidu Džordžiju |
| Spuru zivis | FAO 48.1 Antarktika (253) | Visu gadu |
| FAO 48.2 Antarktika (253) |
| Zilā nototēnija | FAO 48.3 | Visu gadu |
| Melnspuru leduszivs |
| Melnā leduszivs |
| Pelēkā nototēnija |
| Patagonijas nototēnija |
| Ilkņzivis | FAO 48.5 Antarktika | No 1.12.2004 līdz 30.11.2005 |
| Ilkņzivis | FAO 88.3 Antarktika (253) | Visu gadu |
| FAO 58.5.1 Antarktika (253)
   (254) |
| FAO 58.5.2 Antarktika uz austrumiem no 79°20′E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79°20′E (253) |
| FAO 88.2 Antarktika uz ziemeļiem no 65° S (253) |
| FAO 58.4.4 Antarktika (253) |
| FAO 58.6 Antarktika (253) |
| FAO 58.7 Antarktika (253) |
| Pelēkā nototēnija | FAO 58.4.4 (253) | Visu gadu |
| Visas sugas, izņemot Antarktisko leduszivi un Patagonijas ilkņzivi | FAO 58.5.2 Antarktika | 1.12.2004 līdz 30.11.2005 |
| Antarktiskā ilkņzivs | FAO 48.4 Antarktika (253) | Visu gadu |

Mērķa sugas

Zona

Aizlieguma laikposms

Marmora nototēnija

FAO 48.1 Antarktika, Pussalas apgabalā

Visu gadu

FAO 48.2 Antarktika, ap Dienvidu Orkniju

FAO 48.3 Antarktika, ap Dienvidu Džordžiju

Spuru zivis

FAO 48.1 Antarktika (253)

Visu gadu

FAO 48.2 Antarktika (253)

Zilā nototēnija

FAO 48.3

Visu gadu

Melnspuru leduszivs

Melnā leduszivs

Pelēkā nototēnija

Patagonijas nototēnija

Ilkņzivis

FAO 48.5 Antarktika

No 1.12.2004 līdz 30.11.2005

Ilkņzivis

FAO 88.3 Antarktika (253)

Visu gadu

FAO 58.5.1 Antarktika (253)
   (254)

FAO 58.5.2 Antarktika uz austrumiem no 79°20′E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79°20′E (253)

FAO 88.2 Antarktika uz ziemeļiem no 65° S (253)

FAO 58.4.4 Antarktika (253)

FAO 58.6 Antarktika (253)

FAO 58.7 Antarktika (253)

Pelēkā nototēnija

FAO 58.4.4 (253)

Visu gadu

Visas sugas, izņemot Antarktisko leduszivi un Patagonijas ilkņzivi

FAO 58.5.2 Antarktika

1.12.2004 līdz 30.11.2005

Antarktiskā ilkņzivs

FAO 48.4 Antarktika (253)

Visu gadu

XV PIELIKUMS

NOZVEJAS UN PIEZVEJAS IEROBEŽOJUMI ATTIECĪBĀ UZ JAUNA VEIDA ZVEJU UN PĒTNIECISKO ZVEJU CCAMLR APGABALĀ 2004/2005. GADĀ

| Apakšapgabals/rajons | Reģions | Sezona | SSRU | Ilkņzivis Nozvejas ierobežojums
  (tonnas) | Blakus nozvejas ierobežojums
  (tonnas) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rajas | Macrous spp. | Citas sugas |
| 58.4.1 | Visi rajoni | No 1.12.2004. līdz 30.11.2005. | A | 0 | Visi rajoni:
  50 | Visi rajoni:
  96 | Visi rajoni:
  20 |
| B | 0 |
| C | 200 |
| D | 0 |
| E | 200 |
| F | 0 |
| G | 200 |
| H | 0 |
| Kopējā zona | 600 |
| 58.4.2 | Visi rajoni | No 1.12.2004. līdz 30.11.2005. | A | 260 | Visi rajoni:
  50 | Visi rajoni:
  124 | Visi rajoni:
  20 |
| B | 0 |
| C | 260 |
| D | 0 |
| E | 260 |
| Kopējā zona | 780 |
| 58.4.3a) | Visi rajoni ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem | No 1.5. līdz 31.8.2005. | N/A | 250 | Visi rajoni:
  50 | Visi rajoni:
  26 | Visi rajoni:
  20 |
| 58.4.3b) | Visi rajoni ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem | No 1.5. līdz 31.8.2005. | N/A | 300 | Visi rajoni:
  50 | Visi rajoni:
  159 | Visi rajoni:
  20 |
| 88.1 | Visas zonas | No 1.12.2004. līdz 31.8.2005. | A | 0 | (255) | (255) | 0 |
| B | 80 | (255) | (255) | 20 |
| C | 223 | (255) | (255) | 20 |
| D | 0 | (255) | (255) | 0 |
| E | 57 | (255) | (255) | 20 |
| F | 0 | (255) | (255) | 0 |
| G | 83 | (255) | (255) | 20 |
| H | 786 | (255) | (255) | 20 |
| I | 776 | (255) | (255) | 20 |
| J | 316 | (255) | (255) | 20 |
| K | 749 | (255) | (255) | 20 |
| L | 180 | (255) | (255) | 20 |
| Kopējā zona | 3 250 | 163 | 520 | |

Apakšapgabals/rajons

Reģions

Sezona

SSRU

Ilkņzivis Nozvejas ierobežojums

(tonnas)

Blakus nozvejas ierobežojums

(tonnas)

Rajas

Macrous spp.

Citas sugas

58.4.1

Visi rajoni

No 1.12.2004. līdz 30.11.2005.

A

0

Visi rajoni:

50

Visi rajoni:

96

Visi rajoni:

20

B

0

C

200

D

0

E

200

F

0

G

200

H

0

Kopējā zona

600

58.4.2

Visi rajoni

No 1.12.2004. līdz 30.11.2005.

A

260

Visi rajoni:

50

Visi rajoni:

124

Visi rajoni:

20

B

0

C

260

D

0

E

260

Kopējā zona

780

58.4.3a)

Visi rajoni ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem

No 1.5. līdz 31.8.2005.

N/A

250

Visi rajoni:

50

Visi rajoni:

26

Visi rajoni:

20

58.4.3b)

Visi rajoni ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem

No 1.5. līdz 31.8.2005.

N/A

300

Visi rajoni:

50

Visi rajoni:

159

Visi rajoni:

20

88.1

Visas zonas

No 1.12.2004. līdz 31.8.2005.

A

0

(255)

(255)

0

B

80

(255)

(255)

20

C

223

(255)

(255)

20

D

0

(255)

(255)

0

E

57

(255)

(255)

20

F

0

(255)

(255)

0

G

83

(255)

(255)

20

H

786

(255)

(255)

20

I

776

(255)

(255)

20

J

316

(255)

(255)

20

K

749

(255)

(255)

20

L

180

(255)

(255)

20

Kopējā zona

3 250

163

520

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.

2

(3)  OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

4

(5)  OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.

5

(6)  OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.

6

(7)  OV L 29, 1.2.1985., 9. lpp.

7

(8)  OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.).

8

(9)  OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.

9

(10)  OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1965/2001 (OV L 268, 9.10.2001., 23. lpp.).

10

(11)  OV L 261, 20.10.1993., 1 lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).

11

(12)  OV L 171, 6.7.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 813/2004 (OV L 150, 30.4.2004., 32. lpp.).

12

(13)  OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.

13

(14)  OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.

14

(15)  OV L 9, 15.1.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 812/2004 (OV L 150, 30.4.2004., 12. lpp.).

15

(16)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 602/2004 (OV L 97, 1.4.2004., 30. lpp.).

16

(17)  OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp.

17

(18)  OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.

18

(19)  OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.

19

(20)  OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94 (OV L 339, 29.12.1994., 11. lpp.).

20

(21)  OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.).

21

(22)  OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.

22

(23)  OV L 396, 31.12.2004., 4. lpp.

23

(24)  OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

24

(25)  OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

25

(26)  OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

26

(27)  OV L 344, 31.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1928/2004 (OV L 332, 6.11.2004., 5. lpp.).

27

(28)  OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.

28

(29)  OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.

29

(30)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

30

(31)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 30 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

31

IBSFC

(32)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 1 450 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

32

IBSFC

(33)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 1 480 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

33

IBSFC

(34)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 576 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

34

IBSFC

(35)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 6 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

35

IBSFC

(36)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 112 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

36

IBSFC

(37)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 118 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

37

IBSFC

(38)  Izteikts ar zivju skaitu.

38

(39)  Izteikts ar zivju skaitu.

39

(40)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 3 924 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

40

IBSFC

(41)  EK ūdeņi, izņemot ūdeņus 6 jūdžu platumā no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām Shetland, Fair Isle un Foula.

41

Shetland

Fair Isle

Foula

(42)  Izņemot Dāniju un Apvienoto Karalisti.

42

(43)  Paredzēts zvejošanai Ziemeļjūrā.

43

(44)  Noteikts Regulā (EK) Nr. 2270/2004.

44

(45)  No kā pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā vienam kuģim, jebkurā brīdī, apakšapgabalos Vb, VI un VII. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma specifiskās vietās. Kopējā citu sugu nejauša nozveja apakšapgabalos Vb,VI un VII nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas.

45

(46)  Tostarp jūraslīdaka. Kvotas Norvēģijai ir 6 800 tonnas jūraslīdakai un 4 000 tonnas brosmei, un tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām ICES rajonā Vb, kā arī VI un VII apakšapgabalā.

46

ICES

(47)  Izkrauts kā visa nozveja vai šķirots no nozvejas atlikuma.

47

(48)  Paredzēts zvejošanai Skageraka apgabalā.

48

(49)  Izkrauts kā visa nozveja vai šķirots no nozvejas atlikuma, dalībvalstij ir jāinformē Komisija par to siļķu izkrāvumiem, atsevišķi pa ICES rajoniem IVa un IVb (zonas HER/04A. un HER/04B.).

49

ICES

(50)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā zvejotās nozvejas ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

50

(51)  Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas skaita uz šo sugu kvotu rēķina.

51

(52)  Siļķu piezvejas, kas ņemtas to sugu zvejā, kuras nav siļķes, un kas izkrautas nešķirotas.

52

(53)  Siļķu piezvejas, kas ņemtas to sugu zvejā, kuras nav siļķes, un kas izkrautas nešķirotas.

53

(54)  Izkrauts kā visa nozveja vai šķirots no nozvejas atlikuma.

54

(55)  Izņemot Blackwater krājumu: tas attiecas uz siļķu krājumu Temzas estuāra jūras reģionā zonā, ko ierobežo līnija, kura iet taisni uz dienvidiem no Landguard
  Point (51°56′ N, 1°19.1′ E) līdz paralēlei 51°33′ N un pēc tam taisni uz rietumiem līdz Apvienotās Karalistes krasta punktam.

55

Blackwater

Landguard

Point

(56)  Līdz 50 % no šīs kvotas var pārvest uz ICES rajonu IVb. Tomēr par šādiem pārvedumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

56

ICES

(57)  Tas attiecas uz siļķu krājumu ICES rajonā VIa, uz ziemeļiem no 56°00′ N un tajā VIa daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07°00′ W un ziemeļiem no 55°00′ N, izņemot Clyde.

57

ICES

Clyde

(58)  Šī kvota var tikt zvejota tikai apgabalā VIa uz ziemeļiem no 56°30′ N.

58

(59)  Tas attiecas uz siļķu krājumiem ICES rajonā VIa, uz dienvidiem no 56°00′ N un uz rietumiem no 07°00′ W.

59

ICES

(60)  Clyde krājums: attiecas uz siļķu krājumu jūras rajonā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kas novilkta starp Mull of Kintyre un Corsewall Point.

60

Clyde

Mull of Kintyre

Corsewall Point

(61)  ICES rajons VIIa ir samazināts ar ICES rajonam VIIg,h,j,k pievienoto apgabalu, ko ierobežo:

61

ICES

ICES

| — | uz ziemeļiem no paralēles 52° 30′N |
| --- | --- |

—

uz ziemeļiem no paralēles 52° 30′N

| — | uz dienvidiem no paralēles 52° 00′N |
| --- | --- |

—

uz dienvidiem no paralēles 52° 00′N

| — | uz rietumiem — Īrijas krasts |
| --- | --- |

—

uz rietumiem — Īrijas krasts

| — | uz austrumiem — Apvienotās Karalistes krasts |
| --- | --- |

—

uz austrumiem — Apvienotās Karalistes krasts

(62)  ICES rajons VIIg,h,j,k ir palielināts par apgabalu, ko ierobežo:

62

ICES

| — | uz ziemeļiem no paralēles 52° 30′N, |
| --- | --- |

—

uz ziemeļiem no paralēles 52° 30′N,

| — | uz dienvidiem no paralēles 52° 00′N, |
| --- | --- |

—

uz dienvidiem no paralēles 52° 00′N,

| — | uz rietumiem — Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

uz rietumiem — Īrijas krasts,

| — | uz austrumiem — Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

uz austrumiem — Apvienotās Karalistes krasts.

(63)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā zvejotās nozvejas ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

63

(64)  Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 239 tonnas.

64

(65)  Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 578 tonnas.

65

(66)  Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 750 tonnas.

66

(67)  Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 5 400 tonnas.

67

(68)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu zvejotās nozvejas ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

68

(69)  Saskaņā ar kopējo KPN — 42 600 tonnas — heka ziemeļu krājumam.

69

(70)  Saskaņā ar kopējo KPN — 42 600 tonnas — heka ziemeļu krājumam.

70

(71)  Saskaņā ar kopējo KPN — 42 600 tonnas — heka ziemeļu krājumam.

71

(72)  Saskaņā ar kopējo KPN — 42 600 tonnas — heka ziemeļu krājumam.

72

(73)  Saskaņā ar kopējo kvotu — 120 000 tonnas — EK ūdeņos.

73

(74)  Līdz 75 % var tikt ņemti apgabalos VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi).

74

CECAF

(75)  Var tikt zvejoti EK ūdeņos apgabalos II, IVa, VIa uz ziemeļiem no 56°30′N, VIb, VII uz rietumiem no 12°W.

75

(76)  No kā līdz pm tonnām var būt Argentīna (Argentina spp.).

76

Argentina

(77)  Putasu nozvejas var ietvert nenovēršamas Argentīnas piezvejas (Argentina spp.).

77

Argentina

(78)  Var tikt zvejoti EK ūdeņos apgabalos VIa uz ziemeļiem no 56°30′N, VIb, VII uz rietumiem no 12°W.

78

(79)  Noteikts Regulā (EK) Nr. 2270/2004.

79

(80)  Jāzvejo ar traļiem, strupdegunu garastu un ogļzivju piezveja jāskaita uz kvotas rēķina.

80

(81)  Vienīgi piezvejai. Specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu nav atļauta.

81

(82)  Nedrīkst zvejot rajonā 3 IIIb,c,d.

82

(83)  Noteikts Regulā EK Nr. 2270/2004.

83

(84)  No kā pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 25 % vienam kuģim apakšapgabalos VI un VII. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma specifiskās vietās. Kopējā citu sugu nejauša nozveja apakšapgabalos VI un VII nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas.

84

(85)  Tostarp brosmes. Jūraslīdaku kvotas Norvēģijai ir 6 000 tonnas un brosmēm — 4 000 tonnas, un tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2000 tonnām un var tikt zvejotas tikai ar āķu jedām ICES rajonā Vb un apakšapgabalos VI un VII.

85

ICES

(86)  Tostarp zilā jūraslīdaka un brosmes. Zvejošanai tikai ar āķu jedām VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) un VIb apakšapgabalā.

86

(87)  No kā pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 20 % vienam kuģim apakšapgabalā VI. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma specifiskās vietās. Kopējā citu sugu nejauša nozveja apakšapgabalā VI nedrīkst pārsniegt 75 tonnas.

87

(88)  Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas jāskaita uz šo sugu kvotu rēķina.

88

(89)  Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zvejošana ūdeņos līdz 30 m dziļumam ir aizliegta.

89

Penaeus subtilis

Penaeus brasiliensis

(90)  Var tikt zvejotas tikai IV (EK ūdeņos) un Skageraka apgabalā. Šajā kvota zvejotās nozvejas ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

90

(91)  Zveja VI zonā ir atļauta tikai ar āķu jedām.

91

(92)  Jāķer EK ūdeņos IIa un VI zonās.

92

(93)  Kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiek pabeigtas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2005. gadā.

93

(94)  Ietverot šīs dalībvalsts Atlantijas makreļu zvejniecību 1865 tonnu apmērā ICES rajonā IIIa un EK ūdeņos ICES rajonā IVab (MAC/*3A4AB).

94

ICES

ICES

(95)  Ietverot 315 tonnas, kas paredzētas zvejošanai Norvēģijas ūdeņos ICES apakšapgabalā IV (MAC/*04N-).

95

ICES

(96)  Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidu piezvejas ir jāskaita uz šo sugu kvotu rēķina.

96

(97)  Atskaitāma no Norvēģijas KPN daļas (pieejas kvota). Šī kvota var tikt zvejota tikai IVa rajonā, izņemot 3 000 tonnas, kas var tikt zvejotas IIIa rajonā.

97

(98)  KPN, par ko vienojušas ES, Norvēģija un Farēru salas attiecībā uz ziemeļu apgabalu.

98

(99)  Var tikt zvejots tikai rajonos IIa, IVa, VIa (uz ziemeļiem no 56°30’ N), VIId, e, f, h.

99

(100)  no kā 1 002 tonnas var tikt zvejotas ICES rajonā IVa uz ziemeļiem no 59°N (EK zona) no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. Farēru salu kvota 2 763 tonnu apmērā var tikt zvejota ICES rajonā VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N) visu gadu un/vai ICES rajonā VIIe, f, h un/vai ICES rajonlā IVa.

100

ICES

ICES

ICES

ICES

(101)  KPN, par ko vienojušās ES, Norvēģija un Farēru salas attiecībā uz ziemeļu apgabalu.

101

(102)  Uz ziemeļiem no 59° N (EK zona) no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

102

(103)  Daudzumi, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, var tikt ņemti līdz 25 % no donora dalībvalsts kvotas ICES apgabalā VIII a, b, d (MAC/*8ABD.).

103

ICES

(104)  Ietverot tūbītes.

104

(105)  Var tikt zvejotas apakšapgabalā IV (EK ūdeņi).

105

(106)  Kvotā iekļauta maksimāli pieļaujamā 1 200 tonnu siļķu piezveja. Jebkādu putasu piezveju atskaita no putasu kvotas, kas noteikta zvejas apgabalos VIa, VIb un VII.

106

(107)  Ietverot Atlantijas bara haizivs, lielās laternhaizivs, gardeguna spurainās haizivs, pelēkās īsradzes haizivs, lielās laternhaizivs, gludās laternhaizivs un baltacu haizivju nozvejas, kas zvejotas ar āķu jedām. Šī kvota var tikt zvejota tikai ICES apakšapgabalos IV, VI un VII.

107

lielās laternhaizivs,

ICES

(108)  Var tikt zvejotas tikai apakšapgabalā IV (EK ūdeņi).

108

(109)  Saskaņā ar kopējo kvotu — 6 500 tonnas — ICES apakšapgabalos IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N) un VII e,f,h.

109

ICES

(110)  Šī kvota var tikt zvejota tikai ICES apgabalos IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′ N) un VIIe, f, h.

110

ICES

(111)  Saskaņā ar kopējo kvotu — 6 500 tonnas — ICES apakšapgabalos IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N) un VII e,f,h.

111

ICES

(112)  No kā ne vairāk par 5 % sastāv no stavridas garumā starp 12 un 14 cm, neatkarīgi no Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkos nozveju svaru reizina ar koeficientu 1.2.

112

(113)  Ūdeņi pie Azoru salām, uz kuriem attiecas Portugāles suverenitāte vai jurisdikcija.

113

(114)  Ūdeņi blakus Madeirai, uz kuriem attiecas Portugāles suverenitāte vai jurisdikcija.

114

(115)  Ūdeņi blakus Kanāriju salām, uz kuriem attiecas Spānijas suverenitāte vai jurisdikcija.

115

(116)  Šī kvota var tikt zvejota ICES rajonā VIa uz ziemeļiem no 56°30′ N.

116

ICES

(117)  Ietverot nešķirojamu stavridu sajaukumu.

117

(118)  Tikai kā piezveja.

118

(119)  Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas jāskaita uz šo sugu kvotu rēķina.

119

(120)  No kā stavridas ne vairāk par 400 tonnām.

120

(121)  Zvejots tikai ar āķu jedām; ietverot garastes, Mora mora un diegspuru vēdzeli.

121

Mora mora

(122)  Norvēģijas piešķirtā kvota Zviedrijai par “citām sugām” tradicionālajā līmenī.

122

(123)  Aprobežojas ar IIa un I zonu. Ietver zvejniecības, kas nav īpaši minētas.

123

(124)  Aprobežojas ar sīgas piezveju IV un VIa zonā.

124

(125)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

125

(126)  No kā 315 tonnas ir piešķirtas Norvēģijai.

126

(127)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

127

(128)  No kā 285 tonnas ir piešķirtas Norvēģijai.

128

(129)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

129

(130)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos.

130

(131)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

131

(132)  Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.

132

(133)  Kopienai pieejamo mencas krājumu daļas piešķiršana Špicbergenā un Bear salās nekādi neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes nolīguma.

133

Bear

(134)  No kā 200 tonnas, kas ir paredzētas zvejot tikai ar āķa jedām, piešķirtas Norvēģijai.

134

(135)  Ja Atlantijas paltusa piezveja, veicot mencas un sarkanasara zveju ar traļiem, rada šīs kvotas pārzveju, Grenlandes iestādes nodrošinās, ka tiek rasts risinājums, lai Kopienas mencas un sarkanasara zveja var turpināties, līdz atbilstīgās kvotas ir izmantotas.

135

(136)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

136

(137)  No kā 200 tonnas, kas paredzētas zvejot tikai ar āķa jedām, piešķirtas Norvēģijai.

137

(138)  Ja Atlantijas paltusa piezveja, veicot mencas un sarkanasara zveju ar traļiem, rada šīs kvotas pārzveju, Grenlandes iestādes nodrošinās, ka tiek rasts risinājums, lai Kopienas mencas un sarkanasara zveja var turpināties, līdz atbilstīgās kvotas ir izmantotas.

138

(139)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

139

(140)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

140

(141)  Strupdeguna garastes un ogļzivs piezvejas līdz 1 080 tonnām skaita uz šīs kvotas rēķina.

141

(142)  No kā 2 750 tonnas it piešķirtas Norvēģijai un 1 150 tonnas — Farēru salām.

142

(143)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

143

(144)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

144

(145)  No kā 800 tonnas piešķirtas Norvēģijai un 75 tonnas — Farēru salām.

145

(146)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

146

(147)  No kā 800 tonnas piešķirtas Norvēģijai un 150 tonnas — Farēru salām.

147

(148)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

148

(149)  Var tikt arī zvejotas apakšapgabalā IV (Norvēģijas ūdeņi) un rajonā IIa (ārpus EK ūdeņiem) (MAC/*4N-2A).

149

(150)  Var tikt zvejotas IVa zonā (EK ūdeņi)(MAC/*4N-2A).

150

(151)  EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi.

151

(152)  Var tikt zvejotas NAFO uzraudzības apgabala 2.apakšapgabala rajonos IF un 3K, taču skaita uz V, XII, XIV kvotas rēķina, ievērojot kopējo kvotu 25 000 tonnu apmērā (RED/*N1F3K).

152

(153)  Tikai kā piezveja.

153

(154)  Ar pelaģisko trali var zvejot ne vairāk kā 12 500 tonnas. Par nozvejām ar grunts trali un pelaģisko trali ziņo atsevišķi. Var tikt zvejotas austrumos vai rietumos.

154

(155)  3 500 tonnas zvejošanai ar pelaģisko trali ir piešķirtas Norvēģijai.

155

(156)  500 tonnas ir piešķirtas Farēru salām. Par nozvejām ar grunts trali un pelaģisko trali ziņo atsevišķi.

156

(157)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

157

(158)  Attiecas uz jauktu mencu, samu, raju, jūras līdaku un brosmju piezveju. Mencu piezvejas apjomi nedrīkst pārsniegt 100 tonnas. Var zvejot austrumos vai rietumos.

158

(159)  Paredzamā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

159

(160)  Tikai piezvejas veidā.

160

(161)  Izņemot nekomerciāla rakstura zivju sugas.

161

(162)  Neveiks šo sugu specializētu zveju, bet varēs nozvejot tikai kā piezveju saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 28. pantā.

162

(163)  Neveiks šo sugu specializētu zveju, bet varēs nozvejot tikai kā piezveju saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 28. pantā.

163

(164)  Neveiks šo sugu specializētu zveju, bet varēs nozvejot tikai kā piezveju saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 28. pantā.

164

(165)  Neveiks šo sugu specializētu zveju, bet varēs nozvejot tikai kā piezveju saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 28. pantā.

165

(166)  Neveiks šo sugu specializētu zveju, bet varēs nozvejot tikai kā piezveju saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 28. pantā.

166

(167)  Neveiks šo sugu specializētu zveju, bet varēs nozvejot tikai kā piezveju saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 28. pantā.

167

(168)  Neveiks šo sugu specializētu zveju, bet varēs nozvejot tikai kā piezveju saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 28. pantā.

168

(169)  Nav noteikta Kopienas daļa, 29 467 tonnu apjoms ir pieejams Kanādai un EK dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

169

(170)  Zvejošanai starp 1. jūliju un 31. decembri.

170

(171)  Lai gan Kopienai ir bijusi pieejama kopējā kvota 76 tonnu apmērā, nolemts šo apjomu pazemināt līdz 0. Neveiks šo sugu specializētu zveju, bet varēs nozvejot tikai kā piezveju saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 28. pantā.

171

(172)  Informācija par nozvejām, kas zvejotas ar kuģiem saskaņā ar šo kvotu, sniedz karoga dalībvalstij un ar Komisijas starpniecību nosūta NAFO atbildīgajam sekretāram ar 48 stundu intervālu.

172

(173)  Neveiks šo sugu specializētu zveju, bet varēs nozvejot tikai kā piezveju saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 28. pantā.

173

(174)  Neietverot četrstūra zonu, ko ierobežo šādas koordinātas:

174

| Punkta Nr. | Platums N | Garums W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°20′0 | 46°40′0 |
| 2 | 47°20′0 | 46°30′0 |
| 3 | 46°00′0 | 46°30′0 |
| 4 | 46°00′0 | 46°40′0 |

Punkta Nr.

Platums N

Garums W

1

47°20′0

46°40′0

2

47°20′0

46°30′0

3

46°00′0

46°30′0

4

46°00′0

46°40′0

(175)  Zvejošanai no 1. janvāra līdz 31. martam, no 1. jūlija līdz 14. septembrim un no 1. decembra līdz 31. decembrim.

175

(176)  Visas dalībvalstis, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

176

(177)  Kuģi var arī zvejot šo krājumu rajona 3L četrstūra zonā, ko ierobežo šādas koordinātas:

177

| Punkta Nr. | Platums N | Garums W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°20′0 | 46°40′0 |
| 2 | 47°20′0 | 46°30′0 |
| 3 | 46°00′0 | 46°30′0 |
| 4 | 46°00′0 | 46°40′0 |

Punkta Nr.

Platums N

Garums W

1

47°20′0

46°40′0

2

47°20′0

46°30′0

3

46°00′0

46°30′0

4

46°00′0

46°40′0

Veicot zvejniecību šajā četrstūra zonā, kuģiem, neatkarīgi no tā, vai tie šķērso vai nešķērso līniju, kas atdala NAFO rajonus 3L un 3M, ziņo saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 189/92 (1992. gada 27. janvāris), kas nosaka zināmu Ziemeļrietumatlantijas Zvejniecības organizācijas pieņemtu kontroles pasākumu piemērošanas noteikumus (OV L 21, 30.1.1992., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1048/97 (OV L 154, 12.6.1997, 1. lpp.)), pielikuma 1.3. punktu.

NAFO

Pie tam garneļu zvejniecība ir aizliegta no 2005. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim rajonā, ko ierobežo šādas koordinātas:

| Punkta Nr. | Platums N | Garums W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°55′0 | 45°00′0 |
| 2 | 47°30′0 | 44°15′0 |
| 3 | 46°55′0 | 44°15′0 |
| 4 | 46°35′0 | 44°30′0 |
| 5 | 46°35′0 | 45°40′0 |
| 6 | 47°30′0 | 45°40′0 |
| 7 | 47°55′0 | 45°00′0 |

Punkta Nr.

Platums N

Garums W

1

47°55′0

45°00′0

2

47°30′0

44°15′0

3

46°55′0

44°15′0

4

46°35′0

44°30′0

5

46°35′0

45°40′0

6

47°30′0

45°40′0

7

47°55′0

45°00′0

(178)  Neattiecas. Zvejniecību pārvalda ar zvejas piepūles ierobežojumiem. Attiecīgās dalībvalstis izdod īpašas zvejas atļaujas to zvejas kuģiem, kas nodarbojas ar šādu zvejniecību, un informē Komisiju par šādām atļaujām pirms kuģa darbības sākšanas saskaņā ar Regulu (EK) 1627/94. Atkāpjoties no minētās regulas 8. panta, atļaujas būs derīgas tikai, ja Komisija to nav apstrīdējusi piecu darba dienu laikā pēc paziņojuma.

178

Maksimālais pieļaujamais zvejas kuģu skaits un zvejošanas laiks:

| Dalībvalsts | Maksimālais zvejas kuģu skaits | Maksimālais zvejas dienu skaits |
| --- | --- | --- |
| Dānija | 2 | 131 |
| Igaunija | 8 | 1 667 |
| Spānija | 10 | 257 |
| Latvija | 4 | 490 |
| Lietuva | 7 | 579 |
| Polija | 1 | 100 |
| Portugāle | 1 | 69 |

Dalībvalsts

Maksimālais zvejas kuģu skaits

Maksimālais zvejas dienu skaits

Dānija

2

131

Igaunija

8

1 667

Spānija

10

257

Latvija

4

490

Lietuva

7

579

Polija

1

100

Portugāle

1

69

Katra dalībvalsts 25 dienu laikā pēc kalendārā mēneša, kad ir veiktas nozvejas, katru mēnesi ziņo Komisijai par zvejas dienām, kas pavadītas rajonā 3M un apgabalā, kas noteikts (1) zemsvītras piezīmē iepriekš.

(179)  Neveiks šo sugu specializētu zvejniecību, bet varēs nozvejot tikai kā piezveju saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 28. pantā.

179

(180)  Šai kvotai ir jāsaskan ar KPN 5 000 tonnu apmērā, kas ieviesta šim krājumam. Pēc KPN izsmelšanas tiks apturēta šā krājuma specializēta zvejniecība neatkarīgi no nozvejas līmeņa.

180

(181)  Kipra un Malta var zvejot, ievērojot ICCAT kvotu “Citi”, saskaņā ar ICCAT Atbilstības tabulām, kas pieņemtas ICCAT ikgadējā sanāksmē 2003.

181

ICCAT

ICCAT

ICCAT

(182)  Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Maltu un Portugāli un tikai piezvejas veidā.

182

(183)  Izņemot Spāniju un Portugāli un tikai piezvejas veidā.

183

(184)  Aizliegts izmantot jebkādus žaunu tīklus, šķēršļu tīklus un iepinošos tīklus.

184

(185)  Kopienas kuģu skaits, kas zvejo balto tunzivi kā mērķa sugu, ir pm, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 973/2001 10. panta 1. punktu.

185

(186)  Maksimālā zvejas kuģu skaita sadalījums starp dalībvalstīm, kas ir pilnvaroti zvejot balto tunzivi kā mērķa sugu, saskaņā ar Regulas (EK) 973/2001 10. panta 4. punktu ir šāds:

186

| Dalībvalsts | Maksimālais zvejas kuģu skaits |
| --- | --- |
| Īrija | 50 |
| Spānija | 730 |
| Francija | 151 |
| Apvienotā Karaliste | 12 |
| Portugāle | 310 |
| EK | 1 253 |

Dalībvalsts

Maksimālais zvejas kuģu skaits

Īrija

50

Spānija

730

Francija

151

Apvienotā Karaliste

12

Portugāle

310

EK

1 253

(187)  KPN piezvejas segšanai jebkurā specilalizētā zvejā. Ja šī piezvejas KPN ir izsmelta, specializētā zvejošana tiek pārtraukta.

187

(188)  KPN, lai segtu piezvejas Dissostichus eleginoides un Champsocephalus gunnari zvejniecībā. Ja šī piezvejas KPN ir izsmelta, attiecīgā zvejošana tiek pārtraukta.

188

Dissostichus eleginoides

Champsocephalus gunnari

(189)  KPN ir attiecināma uz laikposmu no 2004. gada 15. novembra līdz 2005. gada 14. novembrim. Šā krājuma zvejošana laikposmā no 2005. gada 1. marta līdz 31. maijam ir ierobežota līdz 894 tonnām.

189

(190)  Šī KPN ir attiecināma uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

190

(191)  Šīs KPN nolūkos apgabals, kurā ir pieļauta zveja, ir definēts kā FAO statistiskā iedalījuma 58.5.2 daļa, kas atrodas rajonā, ko ierobežo līnija:

191

FAO

| a) | sākot ar punktu, kur Vidusjūras garums 72°15′E šķērso robežu, kas ir Austrālijas-Francijas jūras robežas noteikšanas nolīgumā, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tās krustošanās punktam ar platuma 53°25′S paralēli; |
| --- | --- |

a)

sākot ar punktu, kur Vidusjūras garums 72°15′E šķērso robežu, kas ir Austrālijas-Francijas jūras robežas noteikšanas nolīgumā, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tās krustošanās punktam ar platuma 53°25′S paralēli;

| b) | tas uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustošanās punktam ar meridiānu garumā 74°E; |
| --- | --- |

b)

tas uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustošanās punktam ar meridiānu garumā 74°E;

| c) | tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko paralēles platuma 52°40′S un garuma 76°E šķērsojumu; |
| --- | --- |

c)

tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko paralēles platuma 52°40′S un garuma 76°E šķērsojumu;

| d) | tad uz ziemeļiem gar meridiānu līdz tā krustošanās punktam ar paralēli platumā 52°S; |
| --- | --- |

d)

tad uz ziemeļiem gar meridiānu līdz tā krustošanās punktam ar paralēli platumā 52°S;

| e) | tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko paralēles šķērsojumu platumā 51°S ar meridiānu garumā 74°30′E un |
| --- | --- |

e)

tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko paralēles šķērsojumu platumā 51°S ar meridiānu garumā 74°30′E un

| f) | tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam. |
| --- | --- |

f)

tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam.

(192)  Šī KPN attiecas uz zveju ar āķu jedām laikposmā no 2005. gada 1. maija līdz 31. augustam un zveju ar murdiem no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

192

(193)  Ietverot 152 tonnas raju un 152 makrūrzivju tonnas piezvejas veidā.

193

(194)  Zvejošanai tikai ar āķu jedām.

194

(195)  Šī KPN ir piemērojama zvejošanas sezonas laikā, kas noteikta tāda, kāda tā ir apakšapgabalā 48.3. vai līdz ir sasniegta Patagonijas ilkņzivs nozvejas robeža apakšapgabalā 48.4, vai līdz ir sasniegta Patagonijas ilkņzivs nozvejas robeža apakšapgabalā 48.3, kā noteikts iepriekš, atkarībā no tā, kurš no šiem termiņiem iestājas agrāk.

195

Patagonijas ilkņzivs

Patagonijas ilkņzivs

(196)  Šī KPN attiecas uz zveju ar trali laikposmā no 2005. gada 1. decembra līdz 30. novembrim un uz zveju ar āķu jedām laikposmā no 2005. gada 1. maija līdz 31. augustam.

196

(197)  KPN ir attiecināma tikai uz rietumiem no 79°20′E. Zvejošana uz austrumiem no meridiāna šajā zonā ir aizliegta (skatīt XV pielikumu).

197

(198)  Šī KPN ir attiecināma uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

198

(199)  Šī KPN ir attiecināma uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

199

(200)  Šī KPN ir attiecināma uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

200

(201)  KPN piezvejas segšanai jebkurā specializētā zvejā. Ja šī piezvejas KPN ir izmantota, specializētā zvejošana tiek slēgta.

201

(202)  KPN piezvejas segšanai jebkurā specializētā zvejā. Ja šī piezvejas KPN ir izmantota, specializētā zvejošana tiek slēgta.

202

(203)  KPN piezvejas segšanai jebkurā specializētā zvejā. Ja šī piezvejas KPN ir izmantota, specializētā zvejošana tiek slēgta.

203

(204)  KPN piezvejas segšanai jebkurā specializētā zvejā. Ja šī KPN piezveja ir izmantota, specializētā zvejošana tiek slēgta.

204

(205)  Šī KPN ir attiecināma uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

205

(206)  KPN piezvejas segšanai jebkurā specializētā zvejā. Ja šī KPN piezveja ir izmantota, specializētā zvejošana tiek slēgta.

206

(207)  KPN, lai segtu piezvejas Patagonijas ilkņzivij un Antarktiskās leduszivs zvejniecībā. Ja šī piezvejas KPN ir izmantota, attiecīgā zvejošana tiek slēgta.

207

Patagonijas ilkņzivij

Antarktiskās leduszivs

(208)  KPN, lai segtu piezvejas Patagonijas ilkņzivju un Antarktisko leduszivjuzvejniecībā. Ja šī piezvejas KPN ir izmantota, attiecīgā zvejošana tiek slēgta.

208

(209)  KPN, lai segtu piezvejas Patagonijas ilkņzivju un Antarktisko leduszivjuzvejniecībā. Ja šī piezvejas KPN ir izmantota, attiecīgā zvejošana tiek slēgta.

209

(210)  Šīs KPN nolūkos rajas ir jāskaita kā viena suga.

210

(211)  KPN ir attiecināms uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

211

(212)  OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).

212

(213)  OV L 41, 13.2.2002., 1. lpp.

213

(214)  Zivīm, kas audzētas ilgāk nekā gadu, būtu jāievieš citas paraugu ņemšanas papildu metodes.

214

(215)  Tikai 4 jūdžu garumā no krasta līnijas.

215

(216)  Ārpus 4 jūdžu attāluma no krasta līnijas.

216

(217)  No 1. marta līdz 31. oktobrim Skageraka apgabalā un no 1.marta līdz 31. jūlijam Kategatā.

217

(218)  No 1. novembra līdz februāra pēdējai dienai Skagerakā un no 1. augusta līdz februāra pēdējai dienai Kategatā.

218

(219)  Ja tiek izmantots šis linuma acs izmēra dipazons, āmis un pagarinājuma daļa ir veidota no kvadrātveida acu linuma ar šķirotājrestēm.

219

(220)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv ne vairāk kā no 10 % jebkura mencu, pikšu, heku, mazmutes plekstes, sarkanās plekstes, mazmutes plekstes, jūrasmēles, akmeņplekstes, gludo rombu, plekstes, Atlantijas makreles, smilšplekstes, merlangu, limandas, saidas, Norvēģijas omāru un omāru maisījuma.

220

(221)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv ne vairāk kā no 50 % jebkura mencu, pikšu, heku, plekstes, sarkanās plekstes, mazmutes plekstes, jūrasmēles, akmeņplekstes, gludo rombu, plekstes, siļķu, Atlantijas makreles, smilšplekstes, merlangu, limandas, saidas, Norvēģijas omāru un omāru maisījuma.

221

(222)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv ne vairāk kā no 60 % jebkura mencu, pikšu, heku, plekstes, sarkanās plekstes, mazmutes plekstes, jūrasmēles, akmeņplekstes, gludo rombu, plekstes, smilšplekstes, merlangu, limandas, saidas, un omāru maisījuma.

222

(223)  Pārbaudot pēc EK zvejas žurnāla — vidējais gada izkrāvums dzīvsvarā.

223

(224)  Zvejas kuģis var atrasties apgabalā attiecīgā mēneša vairākās dienās.

224

(225)  Kuģi, uz kuriem attiecas šis izņēmums, atbilst šā pielikuma 1. papildinājuma nosacījumiem.

225

(226)  Balstoties uz EK zvejas žurnāla ierakstiem — vidējais ikgadējais izkrautais apjoms dzīvsvarā.

226

(227)  Kuģis noteiktajā mēnesī var atrasties apgabalā vairākas dienas.

227

(228)  Šis sadalījums ir spēkā riņķvada un traļa zvejai.

228

(229)  No 11 licencēm skumbriju riņķvada zvejai uz dienvidiem no 62°00′N.

229

(230)  Atbilstīgi 1999. gada vienošanās protokolam skaitliskie rādītāji specializētajai mencu un pikšu zvejai ir iekļauti skaitliskajos rādītājos “Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām”.

230

(231)  Šie skaitliskie rādītāji attiecas uz maksimālo klātesošo kuģu skaitu jebkurā laikā.

231

(232)  Šie skaitliskie rādītāji ir iekļauti skaitliskajos rādītājos “Zveja ar trali 21 jūdzi ārpus Farēru salu bāzes līnijas”.

232

(233)  Attiecas tikai uz kuģiem ar Latvijas karogu.

233

(234)  Attiecas tikai uz Eiropas Kopienas Latvijas zonas ūdeņiem.

234

(235)  Licences, kas attiecas uz garneļu zvejniecību Francijas Gviānā izsniedz, pamatojoties uz trešās valsts iesniegto plānu, ko apstiprina Komisija. Katras licences derīguma termiņam ir jābūt ierobežotam saskaņā ar zvejas laikposmu, kas paredzēts nozvejas plānā, kurš ir pamatā licences izdošanai.

235

(236)  Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 200.

236

(237)  Zvejojamas tikai ar āķu jedām vai krātiņveida zivju lamatām (lutjānzivis) vai ar āķu jedām vai tīkliem, kuru minimālais linuma acu izmērs ir 100 mm, dziļumos, kas ir lielāki par 30 m (haizivis). Lai izsniegtu šādu licenci, ir jāpierāda, ka pastāv juridisks līgums starp kuģa īpašnieku, kas piesakās licencei, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, un ka tas ietver saistības vismaz 75 % no visas lutjānzivju nozvejas vai 50 % no visas haizivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut krastā minētajā departamentā, lai šīs zivis varētu pārstrādāt šā uzņēmuma ražotnē.

237

Iepriekš minētajam līgumam ir jābūt Francijas iestāžu apstiprinātam, nodrošinot, ka tas ir savienojams ar līgumslēdzējas rūpnīcas pārstrādes jaudu un Gviānas ekonomiskās attīstības mērķiem. Līguma kopiju pievieno licences pieteikumam.

Ja iepriekš minētais apstiprinājums ir noraidīts, Francijas iestādes informē par noraidījumu un norāda tā iemeslu attiecīgajai pusei un Komisijai.

(238)  Piemērojams no 2005. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim.

238

(239)  Atkarīgs no sarunu ar Norvēģiju par zvejniecību 2005. gadā pabeigšanas.

239

(240)  Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz pm.

240

pm

(241)  Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 350.

241

(242)  Zvejošanai tikai ar āķu jedām.

242

(243)  No kuriem maksimālais ar žaunu tīkliem mencas vienlaikus zvejojošo kuģu skaits ir 10.

243

(244)  Vienu kopiju saglabā kapteinis, vienu kopiju saglabā kontroles darbinieks, un vienu kopiju nosūta Eiropas Kopienu Komisijai.

244

(245)  Saskaņā ar STACRES 1970. gada sanāksmē pieņemto rekomendāciju (ICNAF Sarkanā grāmata, 1970, I daļa, 67. lpp.) Urophycis ģints heki ir šādi apzīmēti statistikas ziņojumiem: a) heks no zonu 1, 2 un 3 un iedalījumiem 4R, S, T un V ir jāapzīmē kā Amerikas baltā jūrasvēdzele, Urophycis tenuis; b) heks, kas nozvejots ar āķu jedām, vai heks, kas lielāks par 55 cm, neatkarīgi, kā tas nozvejots, no iedalījumiem 4W un X, zonas 5 un statistiskā apgabals 6, ir apzīmējami kā Amerikas baltās jūrasvēdzeles, Urophycis tenuis; c) izņemot, kā noteikts b) punktā, citi Urophycis ģints heki, kas nozvejoti iedalījumos W un X, zonā 5 un statistiskā apgabalā 6, ir uzskatāmi par sarkanajiem hekiem, Urophycis chuss.

245

ICNAF

Urophycis

Urophycis tenuis

Urophycis tenuis

Urophycis

Urophycis chuss.

(246)  Zivs izmērs Atlantijas mencai attiecas uz garumu līdz astes spuras sazarojumu vietai, pārējām sugām — uz visu garumu.

246

(247)  Apakšējais izmērs svaigi sālītām zivīm.

247

(248)

248

Norādījumi: Ja tiek lietoti divi vai vairāki zvejas rīku veidi vienā un tajā pašā 24 stundu laikposmā, attiecībā uz katru veidu būtu jāveic atsevišķs ieraksts.

Norādījumi

(249)  Zvejniecības dienesti var norādīt sāna un aizmugurējās daļas lejas un sāna un aizmugurējās daļas pelaģiskos traļus, attiecīgi kā OTB-1 un OTB-2, un OTM-1, un OTM-2.

249

(250)  Tostarp džigas virves.

250

(251)  LDV kods mazu zvejas laivu darbināmiem virves zvejas rīkiem tiks saglabāts vēsturisku datu nolūkā.

251

(252)  Šis pants ietver: rokas un izkraušanas tīklus, savākšanas tīklus, ievākšanu ar rokām, ar vienkāršiem rokas darbarīkiem, ar vai bez niršanas ekipējuma, indēm un sprāgstvielām, apmācītiem dzīvniekiem, elektrības zveju.

252

(253)  Izņemot pētniecības nolūkiem.

253

(254)  Izņemot valsts jurisdikcijai pakļautos ūdeņus (EEZ).

254

(255)  Nozvejas ierobežojumu noteikumi piezvejas sugām SSRU, kas piemērojami, nepārsniedzot kopējos piezvejas ierobežojumus apakšapgabalā.

255

Nozvejas ierobežojumu noteikumi piezvejas sugām SSRU

| — | : | Raju dzimtas zivīm | : | 5 % no nozvejas ierobežojuma, kas noteikts attiecībā uz ilkņzivīm, vai 50 tonnas, atkarībā no tā, kurš apjoms lielāks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Macrourus spp. | : | 16 % no nozvejas ierobežojuma, kas noteikts attiecībā uz ilkņzivīm |
| — | : | Citas sugas | : | 20 tonnas katrai SSRU. |

—

:

Raju dzimtas zivīm

:

5 % no nozvejas ierobežojuma, kas noteikts attiecībā uz ilkņzivīm, vai 50 tonnas, atkarībā no tā, kurš apjoms lielāks

—

:

Macrourus spp.

Macrourus

:

16 % no nozvejas ierobežojuma, kas noteikts attiecībā uz ilkņzivīm

—

:

Citas sugas

:

20 tonnas katrai SSRU.

SSRU

---