# Uradni list C 68/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 68 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5024. marec 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 68

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5024. marec 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2007/C 068/01 | Resolucija Sveta z dne 22. marca 2007 o strategiji za varno informacijsko družbo v Evropi | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2007/C 068/01

Resolucija Sveta z dne 22. marca 2007 o strategiji za varno informacijsko družbo v Evropi

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 068/02 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 5 |
| 2007/C 068/03 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 8 |
| 2007/C 068/04 | Razlagalno sporočilo o postopkih za registracijo motornih vozil s poreklom iz druge države članice (
  1
  ) | 15 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 068/02

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

5

2007/C 068/03

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

8

2007/C 068/04

Razlagalno sporočilo o postopkih za registracijo motornih vozil s poreklom iz druge države članice (
  1
  )

1

15

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 068/05 | Menjalni tečaji eura | 25 |
| 2007/C 068/06 | Smernice o državni regionalni pomoči za 2007-2013 — Karta regionalnih državnih pomoči: Portugalska, Ciper (
  1
  ) | 26 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 068/05

Menjalni tečaji eura

25

2007/C 068/06

Smernice o državni regionalni pomoči za 2007-2013 — Karta regionalnih državnih pomoči: Portugalska, Ciper (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 24.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/1

---

RESOLUCIJA SVETA

z dne 22. marca 2007

o strategiji za varno informacijsko družbo v Evropi

(2007/C 68/01)

SVET EVROPSKE UNIJE

SPREJEMA NASLEDNJO RESOLUCIJO IN

POZDRAVLJA

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za varno informacijsko družbo – „Dialog, partnerstvo ter povečanje vpliva in moči “z dne 31. maja 2006;

SE SEZNANJA S

Sporočilom Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 15. novembra 2006„O boju proti neželeni elektronski pošti ter vohunski in zlonamerni programski opremi“;

OPOZARJA NA

| 1. | Resolucijo Sveta z dne 28. januarja 2002 o skupnem pristopu in posebnih ukrepih na področju varnosti omrežij in informacij (1); |
| --- | --- |

1.

Resolucijo Sveta z dne 28. januarja 2002 o skupnem pristopu in posebnih ukrepih na področju varnosti omrežij in informacij (1);

| 2. | Resolucijo Sveta z dne 18. februarja 2003 o evropskem pristopu h kulturi varnosti omrežij in informacij (2); |
| --- | --- |

2.

Resolucijo Sveta z dne 18. februarja 2003 o evropskem pristopu h kulturi varnosti omrežij in informacij (2);

| 3. | Sklepe Sveta o neželenih sporočilih za namene neposrednega trženja ali neželeni elektronski pošti z dne 8. in 9. marca 2004 ter Sklepe Sveta o boju proti neželenim sporočilom z dne 9. in 10. decembra 2004; |
| --- | --- |

3.

Sklepe Sveta o neželenih sporočilih za namene neposrednega trženja ali neželeni elektronski pošti z dne 8. in 9. marca 2004 ter Sklepe Sveta o boju proti neželenim sporočilom z dne 9. in 10. decembra 2004;

| 4. | Sklepe Evropskega sveta iz marca 2005 za ponovno oživitev Lizbonske strategije in na sklepe Evropskega sveta iz marca 2006, ki pozivajo Komisijo in države članice, naj odločno uveljavijo novo strategijo i2010; |
| --- | --- |

4.

Sklepe Evropskega sveta iz marca 2005 za ponovno oživitev Lizbonske strategije in na sklepe Evropskega sveta iz marca 2006, ki pozivajo Komisijo in države članice, naj odločno uveljavijo novo strategijo i2010;

| 5. | Regulativni okvir EU na področju elektronskih komunikacij (3) in zlasti na določbe v zvezi z varovanjem tajnosti komunikacij, zasebnosti in zaupnosti, ki so prispevale k zagotovitvi visoke ravni varovanja osebnih podatkov in zasebnosti ter celovitosti in varnosti javnih komunikacijskih omrežij; |
| --- | --- |

5.

Regulativni okvir EU na področju elektronskih komunikacij (3) in zlasti na določbe v zvezi z varovanjem tajnosti komunikacij, zasebnosti in zaupnosti, ki so prispevale k zagotovitvi visoke ravni varovanja osebnih podatkov in zasebnosti ter celovitosti in varnosti javnih komunikacijskih omrežij;

| 6. | Uredbo (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (ENISA) (4); |
| --- | --- |

6.

Uredbo (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (ENISA) (4);

| 7. | Tuniško strategijo in Tuniško obvezo s Svetovnega vrha o informacijski družbi (WSIS), ki poudarjata potrebo nadaljnjega boja proti kibernetskemu kriminalu in neželeni elektronski pošti ob hkratnem zagotavljanju varovanja zasebnosti in svobode izražanja ter nadaljnjega spodbujanja, razvoja in uresničevanja kulture kibernetske varnosti v sodelovanju z vsemi interesnimi skupinami; |
| --- | --- |

7.

Tuniško strategijo in Tuniško obvezo s Svetovnega vrha o informacijski družbi (WSIS), ki poudarjata potrebo nadaljnjega boja proti kibernetskemu kriminalu in neželeni elektronski pošti ob hkratnem zagotavljanju varovanja zasebnosti in svobode izražanja ter nadaljnjega spodbujanja, razvoja in uresničevanja kulture kibernetske varnosti v sodelovanju z vsemi interesnimi skupinami;

| 8. | Sklepe predsedstva z letne konference o evropski informacijski družbi (27. in 28. septembra 2006) „i2010 – Na poti k vseobsegajoči evropski informacijski družbi“, ki je potekala v kraju Espoo na Finskem; |
| --- | --- |

8.

Sklepe predsedstva z letne konference o evropski informacijski družbi (27. in 28. septembra 2006) „i2010 – Na poti k vseobsegajoči evropski informacijski družbi“, ki je potekala v kraju Espoo na Finskem;

ZATO POUDARJA NASLEDNJE:

| 1. | Naše družbe se hitro približujejo novi stopnji razvoja in so na poti k vseobsegajoči evropski informacijski družbi, v kateri bo vedno več vsakodnevnih dejavnosti državljanov temeljilo na uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter elektronskih komunikacijskih omrežij; varnost omrežij in informacij naj bi imela ključno vlogo pri tem razvoju in njegovem uspehu. |
| --- | --- |

1.

Naše družbe se hitro približujejo novi stopnji razvoja in so na poti k vseobsegajoči evropski informacijski družbi, v kateri bo vedno več vsakodnevnih dejavnosti državljanov temeljilo na uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter elektronskih komunikacijskih omrežij; varnost omrežij in informacij naj bi imela ključno vlogo pri tem razvoju in njegovem uspehu.

| 2. | Zaupanje je bistven element za uspeh nove informacijske družbe; zaupanje je povezano tudi z izkušnjami končnih uporabnikov in s potrebo po spoštovanju njihove zasebnosti; zato varnost omrežij in informacij ne bi smela veljati le za tehnično vprašanje. |
| --- | --- |

2.

Zaupanje je bistven element za uspeh nove informacijske družbe; zaupanje je povezano tudi z izkušnjami končnih uporabnikov in s potrebo po spoštovanju njihove zasebnosti; zato varnost omrežij in informacij ne bi smela veljati le za tehnično vprašanje.

| 3. | Varnost omrežij in informacij mora veljati za bistveno pri oblikovanju evropskega informacijskega prostora kot del Pobude i2010 in mora tako prispevati k uspehu prenovljene Lizbonske strategije; IKT predstavljajo tudi bistveno komponento inovacij, gospodarske rasti in delovnih mest na vseh področjih gospodarstva. |
| --- | --- |

3.

Varnost omrežij in informacij mora veljati za bistveno pri oblikovanju evropskega informacijskega prostora kot del Pobude i2010 in mora tako prispevati k uspehu prenovljene Lizbonske strategije; IKT predstavljajo tudi bistveno komponento inovacij, gospodarske rasti in delovnih mest na vseh področjih gospodarstva.

| 4. | Nove tehnologije, ki nas bodo vodile k vseobsegajoči informacijski družbi, se že razvijajo; pojav revolucionarnih tehnologij (kot so hitra brezžična omrežja, naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (radiofrekvenčna osebna izkaznica, RFID), senzorska omrežja) in inovativne storitve z bogato vsebino (kot so televizija prek internetnega protokola (IPTV), prenos govora prek internetnega protokola (VoIP), mobilna televizija in druge mobilne storitve) za dosego prave tržne vrednosti od vsega začetka razvojne stopnje zahteva ustrezno raven varnosti omrežij in informacij; čimprejšnje prevzemanje novih obetavnih inovacij je zelo pomembno za razvoj informacijske družbe in evropske konkurenčnosti; vladni organi in podjetja bi morali takoj, ko je to izvedljivo, uvesti varne, nove nastajajoče tehnologije in storitve, da bi pospešili njihovo široko uporabo. |
| --- | --- |

4.

Nove tehnologije, ki nas bodo vodile k vseobsegajoči informacijski družbi, se že razvijajo; pojav revolucionarnih tehnologij (kot so hitra brezžična omrežja, naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (radiofrekvenčna osebna izkaznica, RFID), senzorska omrežja) in inovativne storitve z bogato vsebino (kot so televizija prek internetnega protokola (IPTV), prenos govora prek internetnega protokola (VoIP), mobilna televizija in druge mobilne storitve) za dosego prave tržne vrednosti od vsega začetka razvojne stopnje zahteva ustrezno raven varnosti omrežij in informacij; čimprejšnje prevzemanje novih obetavnih inovacij je zelo pomembno za razvoj informacijske družbe in evropske konkurenčnosti; vladni organi in podjetja bi morali takoj, ko je to izvedljivo, uvesti varne, nove nastajajoče tehnologije in storitve, da bi pospešili njihovo široko uporabo.

| 5. | Zato je za EU strateškega pomena, da je evropska industrija hkrati zahteven uporabnik in konkurenčni dobavitelj varnostnih izdelkov in storitev; raznolikost, odprtost in interoperabilnost so bistveni deli varnosti in jih je treba spodbujati. |
| --- | --- |

5.

Zato je za EU strateškega pomena, da je evropska industrija hkrati zahteven uporabnik in konkurenčni dobavitelj varnostnih izdelkov in storitev; raznolikost, odprtost in interoperabilnost so bistveni deli varnosti in jih je treba spodbujati.

| 6. | Znanje in sposobnosti s področja varnosti omrežij in informacij morajo prav tako postati bistveni del vsakdanjega življenja vsakega posameznika in interesne skupine v družbi; na nacionalni ravni in na ravni EU so potekale številne kampanje za ozaveščanje, vendar je na tem področju še veliko dela, zlasti kar zadeva končne uporabnike ter mala in srednja podjetja; posebno pozornost je treba nameniti uporabnikom s posebnimi potrebami ali slabo ozaveščenostjo o omrežju in vprašanjih na področju varnosti informacij; vse interesne skupine bi se morale zavedati, da so del globalne verige varnosti in bi morale biti za takšno delovanje tudi pooblaščene; vprašanja varnosti omrežij in informacij je treba upoštevati v okviru vseh izobraževanj in usposabljanj, povezanih z IKT. |
| --- | --- |

6.

Znanje in sposobnosti s področja varnosti omrežij in informacij morajo prav tako postati bistveni del vsakdanjega življenja vsakega posameznika in interesne skupine v družbi; na nacionalni ravni in na ravni EU so potekale številne kampanje za ozaveščanje, vendar je na tem področju še veliko dela, zlasti kar zadeva končne uporabnike ter mala in srednja podjetja; posebno pozornost je treba nameniti uporabnikom s posebnimi potrebami ali slabo ozaveščenostjo o omrežju in vprašanjih na področju varnosti informacij; vse interesne skupine bi se morale zavedati, da so del globalne verige varnosti in bi morale biti za takšno delovanje tudi pooblaščene; vprašanja varnosti omrežij in informacij je treba upoštevati v okviru vseh izobraževanj in usposabljanj, povezanih z IKT.

| 7. | Ustanovitev ENISA je pomenil velik korak naprej v prizadevanjih za odziv na izzive, povezane z varnostjo omrežij in informacij; področje uporabe, cilje, naloge in trajanje delovanja ENISA opredeljuje Uredba št. 460/2004. |
| --- | --- |

7.

Ustanovitev ENISA je pomenil velik korak naprej v prizadevanjih za odziv na izzive, povezane z varnostjo omrežij in informacij; področje uporabe, cilje, naloge in trajanje delovanja ENISA opredeljuje Uredba št. 460/2004.

| 8. | Sredstva, namenjena za raziskave in razvoj (R&R) ter inovacije, so tako na nacionalni kot tudi na ravni EU eden ključnih elementov za okrepitev ravni varnosti informacij in omrežij novih sistemov, aplikacij in storitev; prizadevanja na ravni EU bi bilo treba okrepiti na področjih raziskovanja in inovacij, povezanih z varnostjo, zlasti prek 7. okvirnega programa (FP7) in okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (CIP); prizadevanja bi bilo treba usmeriti k ukrepom za razširjanje in spodbujanje tržnega izkoriščanja posledičnih rezultatov, vključno z oceno njihove uporabnosti za širšo skupnost; to bo okrepilo sposobnost evropskih dobaviteljev, da zagotovijo varnostne rešitve, ki bodo zadostile posebnim potrebam evropskega trga. |
| --- | --- |

8.

Sredstva, namenjena za raziskave in razvoj (R&R) ter inovacije, so tako na nacionalni kot tudi na ravni EU eden ključnih elementov za okrepitev ravni varnosti informacij in omrežij novih sistemov, aplikacij in storitev; prizadevanja na ravni EU bi bilo treba okrepiti na področjih raziskovanja in inovacij, povezanih z varnostjo, zlasti prek 7. okvirnega programa (FP7) in okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (CIP); prizadevanja bi bilo treba usmeriti k ukrepom za razširjanje in spodbujanje tržnega izkoriščanja posledičnih rezultatov, vključno z oceno njihove uporabnosti za širšo skupnost; to bo okrepilo sposobnost evropskih dobaviteljev, da zagotovijo varnostne rešitve, ki bodo zadostile posebnim potrebam evropskega trga.

| 9. | Vseobsegajoča informacijska družba poleg velikih koristi prinaša tudi pomembne izzive in tako ustvarja novo okolje za morebitna tveganja; ogrožanje varnosti in zasebnosti, tudi zaradi nezakonitega prestrezanja in uporabe podatkov, postaja vedno bolj zaskrbljujoče in mu gre očitno za gospodarske koristi; v zvezi z grožnjami, ki se pojavljajo ali že obstajajo, bi bilo treba na inovativen način oblikovati nove odgovore, v katere bi bila zajeta tudi vprašanja, ki izhajajo iz kompleksnosti sistema, napak, nesreč ali nejasnih smernic; spodbujati in krepiti je treba oblikovanje in razvoj nacionalnih organov za odzivanje na izredne razmere na računalniškem področju, ter sodelovanje med temi organi in drugimi ustreznimi interesnimi skupinami. |
| --- | --- |

9.

Vseobsegajoča informacijska družba poleg velikih koristi prinaša tudi pomembne izzive in tako ustvarja novo okolje za morebitna tveganja; ogrožanje varnosti in zasebnosti, tudi zaradi nezakonitega prestrezanja in uporabe podatkov, postaja vedno bolj zaskrbljujoče in mu gre očitno za gospodarske koristi; v zvezi z grožnjami, ki se pojavljajo ali že obstajajo, bi bilo treba na inovativen način oblikovati nove odgovore, v katere bi bila zajeta tudi vprašanja, ki izhajajo iz kompleksnosti sistema, napak, nesreč ali nejasnih smernic; spodbujati in krepiti je treba oblikovanje in razvoj nacionalnih organov za odzivanje na izredne razmere na računalniškem področju, ter sodelovanje med temi organi in drugimi ustreznimi interesnimi skupinami.

| 10. | Standardiziranje in certificiranje izdelkov, storitev in upravljavskih sistemov, ki ju opravljajo zlasti obstoječe institucije, zaslužita v okviru politike EU na področju varnosti omrežij in informacij posebno pozornost, in sicer kot sredstva za širjenje dobre prakse in profesionalnosti na področju varnosti omrežij in informacij; od pravočasnega sprejetja odprtih in interoperabilnih standardov, do katerih bo morda prišlo, bi imele korist zlasti novo nastajajoče tehnologije, kot so RFID (radiofrekvenčna identifikacija) in mobilna televizija; na tem področju bi bilo treba spodbujati delovanje evropskih organov za standardizacijo. |
| --- | --- |

10.

Standardiziranje in certificiranje izdelkov, storitev in upravljavskih sistemov, ki ju opravljajo zlasti obstoječe institucije, zaslužita v okviru politike EU na področju varnosti omrežij in informacij posebno pozornost, in sicer kot sredstva za širjenje dobre prakse in profesionalnosti na področju varnosti omrežij in informacij; od pravočasnega sprejetja odprtih in interoperabilnih standardov, do katerih bo morda prišlo, bi imele korist zlasti novo nastajajoče tehnologije, kot so RFID (radiofrekvenčna identifikacija) in mobilna televizija; na tem področju bi bilo treba spodbujati delovanje evropskih organov za standardizacijo.

| 11. | Ker imajo elektronska omrežja in informacijski sistemi vedno večjo osrednjo vlogo v splošnem delovanju ključnih infrastruktur, postaja njihova dosegljivost in celovitost nepogrešljiva za varnost uprave, podjetja, državljanov in kakovost življenja ter splošno delovanje družb. |
| --- | --- |

11.

Ker imajo elektronska omrežja in informacijski sistemi vedno večjo osrednjo vlogo v splošnem delovanju ključnih infrastruktur, postaja njihova dosegljivost in celovitost nepogrešljiva za varnost uprave, podjetja, državljanov in kakovost življenja ter splošno delovanje družb.

| 12. | Bolj kot kdaj koli prej so potrebni sodelovanje in praktični pristopi; različne interesne skupine bi morale določiti in prepoznati vsaka svojo vlogo, odgovornost in pravice. |
| --- | --- |

12.

Bolj kot kdaj koli prej so potrebni sodelovanje in praktični pristopi; različne interesne skupine bi morale določiti in prepoznati vsaka svojo vlogo, odgovornost in pravice.

IN ZATO POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 1. | podpirajo programe usposabljanja in povečajo splošno ozaveščenost o vprašanjih varnosti omrežij in informacij, na primer s tem, da začnejo informacijske kampanje o vprašanjih varnosti omrežij in informacij in se pri tem usmerijo na vse državljane/uporabnike in gospodarske sektorje, zlasti na mala in srednja podjetja ter končne uporabnike s posebnimi potrebami ali slabo ozaveščenostjo; do leta 2008 bi lahko izbrali skupen datum in ga razglasili za evropski dan ozaveščenosti (t.j. „dan varnosti omrežij in informacij“), ki bi ga prostovoljno in vsako leto obeleževali v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

1.

podpirajo programe usposabljanja in povečajo splošno ozaveščenost o vprašanjih varnosti omrežij in informacij, na primer s tem, da začnejo informacijske kampanje o vprašanjih varnosti omrežij in informacij in se pri tem usmerijo na vse državljane/uporabnike in gospodarske sektorje, zlasti na mala in srednja podjetja ter končne uporabnike s posebnimi potrebami ali slabo ozaveščenostjo; do leta 2008 bi lahko izbrali skupen datum in ga razglasili za evropski dan ozaveščenosti (t.j. „dan varnosti omrežij in informacij“), ki bi ga prostovoljno in vsako leto obeleževali v vseh državah članicah;

| 2. | povečajo prispevek za R&R, povezane z varnostjo, ter izboljšajo uporabnost in razširjenost dognanj; spodbujajo razvoj inovativnih partnerstev za pospešeno rast evropske industrije IKT na področju varnosti in povečajo čimprejšnjo uporabo novih tehnologij in storitev na področju varnosti omrežij in informacij ter tako povečajo njihovo tržno privlačnost; |
| --- | --- |

2.

povečajo prispevek za R&R, povezane z varnostjo, ter izboljšajo uporabnost in razširjenost dognanj; spodbujajo razvoj inovativnih partnerstev za pospešeno rast evropske industrije IKT na področju varnosti in povečajo čimprejšnjo uporabo novih tehnologij in storitev na področju varnosti omrežij in informacij ter tako povečajo njihovo tržno privlačnost;

| 3. | potrebno pozornost namenijo potrebi po preprečevanju novih in obstoječih nevarnosti za elektronska komunikacijska omrežja in boju proti njim, med katere sodijo tudi nezakonito prestrezanje in uporaba podatkov, priznajo in obravnavajo s tem povezana tveganja in spodbujajo, po potrebi v sodelovanju z ENISA, učinkovite izmenjave informacij in sodelovanje med ustreznimi organizacijami in agencijami na nacionalni ravni; se zavežejo k boju proti neželenim elektronskim sporočilom, vohunski in škodljivi programski opremi, zlasti z izboljšanjem sodelovanja med pristojnimi organi na nacionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

3.

potrebno pozornost namenijo potrebi po preprečevanju novih in obstoječih nevarnosti za elektronska komunikacijska omrežja in boju proti njim, med katere sodijo tudi nezakonito prestrezanje in uporaba podatkov, priznajo in obravnavajo s tem povezana tveganja in spodbujajo, po potrebi v sodelovanju z ENISA, učinkovite izmenjave informacij in sodelovanje med ustreznimi organizacijami in agencijami na nacionalni ravni; se zavežejo k boju proti neželenim elektronskim sporočilom, vohunski in škodljivi programski opremi, zlasti z izboljšanjem sodelovanja med pristojnimi organi na nacionalni in mednarodni ravni;

| 4. | okrepijo medsebojno sodelovanje znotraj okvira i2010, ki naj vodi k določitvi učinkovitih in inovativnih praks za izboljšanje varnosti omrežij in informacij, ter naj prostovoljno širijo znanje o teh praksah po vsej EU; |
| --- | --- |

4.

okrepijo medsebojno sodelovanje znotraj okvira i2010, ki naj vodi k določitvi učinkovitih in inovativnih praks za izboljšanje varnosti omrežij in informacij, ter naj prostovoljno širijo znanje o teh praksah po vsej EU;

| 5. | spodbujajo stalno izboljševanje nacionalnih organov za sposobnosti odzivanja na izredne razmere na računalniškem področju; |
| --- | --- |

5.

spodbujajo stalno izboljševanje nacionalnih organov za sposobnosti odzivanja na izredne razmere na računalniškem področju;

| 6. | razvijajo okolje, ki ponudnike storitev in operaterje omrežij spodbuja, da svojim strankam ponudijo robustne storitve, in zagotovijo odpornost ter strankam nudijo možnost izbire pri varnostnih storitvah in rešitvah; spodbujajo ali po potrebi zahtevajo, da operaterji omrežij in ponudniki storitev svojim strankam zagotovijo ustrezno raven varnosti omrežij in informacij; |
| --- | --- |

6.

razvijajo okolje, ki ponudnike storitev in operaterje omrežij spodbuja, da svojim strankam ponudijo robustne storitve, in zagotovijo odpornost ter strankam nudijo možnost izbire pri varnostnih storitvah in rešitvah; spodbujajo ali po potrebi zahtevajo, da operaterji omrežij in ponudniki storitev svojim strankam zagotovijo ustrezno raven varnosti omrežij in informacij;

| 7. | nadaljujejo strateško razpravo v skupini na visoki ravni i2010, ob tem pa upoštevajo razvoj, ki poteka v informacijski družbi, in zagotovijo skladen pristop med razsežnostmi regulacije, koregulacije, R&R in e-uprave, skupaj s komunikacijo in izobraževanjem; |
| --- | --- |

7.

nadaljujejo strateško razpravo v skupini na visoki ravni i2010, ob tem pa upoštevajo razvoj, ki poteka v informacijski družbi, in zagotovijo skladen pristop med razsežnostmi regulacije, koregulacije, R&R in e-uprave, skupaj s komunikacijo in izobraževanjem;

| 8. | v skladu z akcijskim programom za e-upravo i2010 zagotovijo oblikovanje povezanih storitev e-uprave, spodbujajo interoperabilne rešitve za upravljanje identitete in opravijo vse ustrezne spremembe v organizaciji javnega sektorja; s spodbujanjem varnih storitev e-uprave za vse državljane morajo vlade in javne uprave služiti kot primer najboljše prakse. |
| --- | --- |

8.

v skladu z akcijskim programom za e-upravo i2010 zagotovijo oblikovanje povezanih storitev e-uprave, spodbujajo interoperabilne rešitve za upravljanje identitete in opravijo vse ustrezne spremembe v organizaciji javnega sektorja; s spodbujanjem varnih storitev e-uprave za vse državljane morajo vlade in javne uprave služiti kot primer najboljše prakse.

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA:

| 1. | nadaljuje razvoj obsežne in dinamične vseevropske strategije za varnost omrežij in informacij, pri čemer je zlasti pomemben celovit pristop, ki ga je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

1.

nadaljuje razvoj obsežne in dinamične vseevropske strategije za varnost omrežij in informacij, pri čemer je zlasti pomemben celovit pristop, ki ga je predlagala Komisija;

| 2. | obravnava varnost omrežij in informacij kot enega od ciljev v pregledu regulativnega okvira EU na področju elektronskih komunikacij; |
| --- | --- |

2.

obravnava varnost omrežij in informacij kot enega od ciljev v pregledu regulativnega okvira EU na področju elektronskih komunikacij;

| 3. | nadaljuje s svojo vlogo, z namenom, da se doseže večja ozaveščenost glede potrebe po splošni politični zavezanosti boju proti neželeni elektronski pošti, vohunski in škodljivi programski opremi; okrepi dialog in sodelovanje s tretjimi državami, zlasti v okviru sporazumov s tretjimi državami, ki vključujejo vprašanje boja proti neželeni elektronski pošti, vohunski in škodljivi programski opremi; |
| --- | --- |

3.

nadaljuje s svojo vlogo, z namenom, da se doseže večja ozaveščenost glede potrebe po splošni politični zavezanosti boju proti neželeni elektronski pošti, vohunski in škodljivi programski opremi; okrepi dialog in sodelovanje s tretjimi državami, zlasti v okviru sporazumov s tretjimi državami, ki vključujejo vprašanje boja proti neželeni elektronski pošti, vohunski in škodljivi programski opremi;

| 4. | okrepi vključenost ENISA pri podpori strategiji za varno informacijsko družbo v Evropi, kot je določeno v tej resoluciji, skladno s cilji in nalogami, določenimi v Uredbi (ES) št. 460/2004, ter v tesnejšem sodelovanju in delovnih odnosih z državami članicami in interesnimi skupinami; |
| --- | --- |

4.

okrepi vključenost ENISA pri podpori strategiji za varno informacijsko družbo v Evropi, kot je določeno v tej resoluciji, skladno s cilji in nalogami, določenimi v Uredbi (ES) št. 460/2004, ter v tesnejšem sodelovanju in delovnih odnosih z državami članicami in interesnimi skupinami;

| 5. | v okviru i2010 v sodelovanju z državami članicami in vsemi interesnimi skupinami, zlasti s strokovnjaki za statistiko in strokovnjaki iz držav članic za varnost informacij, razvije primerne kazalce za raziskave Skupnosti o vidikih, povezanih z varnostjo in zaupanjem; |
| --- | --- |

5.

v okviru i2010 v sodelovanju z državami članicami in vsemi interesnimi skupinami, zlasti s strokovnjaki za statistiko in strokovnjaki iz držav članic za varnost informacij, razvije primerne kazalce za raziskave Skupnosti o vidikih, povezanih z varnostjo in zaupanjem;

| 6. | spodbuja države članice, da kot morebiten prispevek k načrtovanemu evropskemu programu za varovanje ključne infrastrukture s pomočjo dialoga več interesnih skupin preučijo gospodarske, poslovne in družbene gonilne sile z namenom razvoja sektorsko značilne politike za IKT, da bi se okrepila varnost in odpornost omrežij in informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

6.

spodbuja države članice, da kot morebiten prispevek k načrtovanemu evropskemu programu za varovanje ključne infrastrukture s pomočjo dialoga več interesnih skupin preučijo gospodarske, poslovne in družbene gonilne sile z namenom razvoja sektorsko značilne politike za IKT, da bi se okrepila varnost in odpornost omrežij in informacijskih sistemov;

| 7. | v sodelovanju z državami članicami nadaljuje s prizadevanji za spodbujanje dialoga z ustreznimi mednarodnimi partnerji in organizacijami, z namenom, da se spodbudi globalno sodelovanje za varnost omrežij in informacij, zlasti z izvajanjem smernic za ukrepe, sprejete na WSIS, in rednim poročanjem Svetu. |
| --- | --- |

7.

v sodelovanju z državami članicami nadaljuje s prizadevanji za spodbujanje dialoga z ustreznimi mednarodnimi partnerji in organizacijami, z namenom, da se spodbudi globalno sodelovanje za varnost omrežij in informacij, zlasti z izvajanjem smernic za ukrepe, sprejete na WSIS, in rednim poročanjem Svetu.

IN POZIVA:

| 1. | ENISA, naj še naprej tesno sodeluje z državami članicami, Komisijo in drugimi ustreznimi interesnimi skupinami, da se dosežejo naloge in cilji, opredeljeni v Uredbi (ES) št. 460/2004, in naj Komisiji in državam članicam pomaga pri prizadevanjih, da se izpolnijo zahteve varnosti omrežij in informacij, torej prispeva k izvajanju in nadaljnjemu razvoju nove strategije za varno informacijsko družbo v Evropi, kot je določeno v tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

ENISA, naj še naprej tesno sodeluje z državami članicami, Komisijo in drugimi ustreznimi interesnimi skupinami, da se dosežejo naloge in cilji, opredeljeni v Uredbi (ES) št. 460/2004, in naj Komisiji in državam članicam pomaga pri prizadevanjih, da se izpolnijo zahteve varnosti omrežij in informacij, torej prispeva k izvajanju in nadaljnjemu razvoju nove strategije za varno informacijsko družbo v Evropi, kot je določeno v tej resoluciji;

| 2. | vse interesne skupine, da izboljšajo varnost programske opreme, varnost in odpornost omrežja ter informacijskih sistemov skladno s strategijo za varno informacijsko družbo v Evropi, kot je določeno v tej resoluciji, ter sodelujejo v strukturirani razpravi več interesnih skupin o tem, kako najbolje uporabljati obstoječa orodja in regulativne instrumente; |
| --- | --- |

2.

vse interesne skupine, da izboljšajo varnost programske opreme, varnost in odpornost omrežja ter informacijskih sistemov skladno s strategijo za varno informacijsko družbo v Evropi, kot je določeno v tej resoluciji, ter sodelujejo v strukturirani razpravi več interesnih skupin o tem, kako najbolje uporabljati obstoječa orodja in regulativne instrumente;

| 3. | podjetja, naj zavzamejo pozitiven pristop do varnosti omrežij in informacij, z namenom oblikovanja naprednejših in varnejših izdelkov in storitev, pri čemer veljajo naložbe v takšne izdelke in storitve za konkurenčno prednost; |
| --- | --- |

3.

podjetja, naj zavzamejo pozitiven pristop do varnosti omrežij in informacij, z namenom oblikovanja naprednejših in varnejših izdelkov in storitev, pri čemer veljajo naložbe v takšne izdelke in storitve za konkurenčno prednost;

| 4. | proizvajalce in ponudnike storitev, naj po potrebi pri oblikovanju svojih izdelkov in storitev ter razvoju omrežne infrastrukture, aplikacij in programske opreme upoštevajo zahteve glede varnosti, zasebnosti in zaupnosti, ter naj izvajajo in spremljajo varnostne rešitve; |
| --- | --- |

4.

proizvajalce in ponudnike storitev, naj po potrebi pri oblikovanju svojih izdelkov in storitev ter razvoju omrežne infrastrukture, aplikacij in programske opreme upoštevajo zahteve glede varnosti, zasebnosti in zaupnosti, ter naj izvajajo in spremljajo varnostne rešitve;

| 5. | interesne skupine, naj sodelujejo in uvedejo poskusna okolja za preskušanje in vodenje novih tehnologij in storitev na varen način; interesne skupine, naj pravočasno prevzamejo nove varne tehnologije in storitve, potem ko se pojavijo na tržišču; |
| --- | --- |

5.

interesne skupine, naj sodelujejo in uvedejo poskusna okolja za preskušanje in vodenje novih tehnologij in storitev na varen način; interesne skupine, naj pravočasno prevzamejo nove varne tehnologije in storitve, potem ko se pojavijo na tržišču;

| 6. | vse interesne skupine, naj si še naprej prizadevajo za boj proti neželenim elektronskim sporočilom in spletnim zlorabam ter aktivno sodelujejo s pristojnimi organi na nacionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

6.

vse interesne skupine, naj si še naprej prizadevajo za boj proti neželenim elektronskim sporočilom in spletnim zlorabam ter aktivno sodelujejo s pristojnimi organi na nacionalni in mednarodni ravni;

| 7. | ponudnike storitev in industrijo IKT, naj se pri izdelkih, procesih in storitvah osredotočijo na povečanje varnosti, zasebnosti in uporabnosti, kar bi pripomoglo k zanesljivosti, preprečevanju in boju proti kraji identitete ter drugim vdorom v zasebnost; |
| --- | --- |

7.

ponudnike storitev in industrijo IKT, naj se pri izdelkih, procesih in storitvah osredotočijo na povečanje varnosti, zasebnosti in uporabnosti, kar bi pripomoglo k zanesljivosti, preprečevanju in boju proti kraji identitete ter drugim vdorom v zasebnost;

| 8. | operatorje omrežij, ponudnike storitev in zasebni sektor, da med seboj delijo in izvajajo dobre varnostne prakse in spodbujajo kulturo analize tveganj in obvladovanja tveganja v organizacijah in podjetjih, zlasti s podporo ustreznim programom usposabljanja in načrtom za ravnanje v izrednih razmerah, ter svojim strankam kot del storitev ponudijo tudi varnostne rešitve. |
| --- | --- |

8.

operatorje omrežij, ponudnike storitev in zasebni sektor, da med seboj delijo in izvajajo dobre varnostne prakse in spodbujajo kulturo analize tveganj in obvladovanja tveganja v organizacijah in podjetjih, zlasti s podporo ustreznim programom usposabljanja in načrtom za ravnanje v izrednih razmerah, ter svojim strankam kot del storitev ponudijo tudi varnostne rešitve.

---

(1)  UL C 43, 16.2.2002, str. 2.

(2)  UL C 48, 28.2.2003, str. 1.

(3)  Direktive 2002/58/ES (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah), 2002/20/ES(Direktiva o odobritvi), 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), (UL L 201, 31.7.2002, str. 37 in UL L 108, 24.4. 2002, str. 21 oziroma UL L 108, 24.4. 2002, str. 51).

(4)  UL L 77, 13.3.2004, str. 1.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 24.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/5

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 68/02)

| Datum sprejetja odločitve | 3.1.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 147/06 |
| Država članica | Danska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Fritagelse for affaldsafgift for forbrænding af fiberfraktioner der stammer fra afgasning og separering af husdyrgødning |
| Pravna podlaga | Affalds- og råstofafgiftsloven (forslag til lov om ændring af affalds- og råstofafgiftsloven J nr. 2005-231-0051) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Znižanje davčne stopnje |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 20 milijonov DKK; skupni znesek načrtovane pomoči: 200 milijonov DKK |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 4.1.2007-31.12.2016 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Skatteministeriet |
| Nikolai Eigtveds Gade 28 |
| DK-1402 København K |

Datum sprejetja odločitve

3.1.2007

Št. pomoči

N 147/06

Država članica

Danska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Fritagelse for affaldsafgift for forbrænding af fiberfraktioner der stammer fra afgasning og separering af husdyrgødning

Pravna podlaga

Affalds- og råstofafgiftsloven (forslag til lov om ændring af affalds- og råstofafgiftsloven J nr. 2005-231-0051)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Znižanje davčne stopnje

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 20 milijonov DKK; skupni znesek načrtovane pomoči: 200 milijonov DKK

Intenzivnost

—

Trajanje

4.1.2007-31.12.2016

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Skatteministeriet

Nikolai Eigtveds Gade 28

DK-1402 København K

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.11.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 222/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Sardegna |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Piano d'azione per il superamento del digital divide in Sardegna — Telecom Italia |
| Pravna podlaga | Deliberazione della giunta regionale n. 50/2 del 30.11.2004, n. 54/15 del 22.11.2005 e n. 62/65 del 27.12.2005 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Sektorski razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 6,1 milijonov EUR |
| Intenzivnost | 55 % |
| Trajanje | Do 2008 |
| Gospodarski sektorji | Pošta in telekomunikacije |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regione autonoma della Sardegna |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

22.11.2006

Št. pomoči

N 222/06

Država članica

Italija

Regija

Sardegna

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Piano d'azione per il superamento del digital divide in Sardegna — Telecom Italia

Pravna podlaga

Deliberazione della giunta regionale n. 50/2 del 30.11.2004, n. 54/15 del 22.11.2005 e n. 62/65 del 27.12.2005

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Sektorski razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 6,1 milijonov EUR

Intenzivnost

55 %

Trajanje

Do 2008

Gospodarski sektorji

Pošta in telekomunikacije

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regione autonoma della Sardegna

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 9.2.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 501/06 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Élargissement de la taxe fiscale affectée „matériaux de construction“ |
| Pravna podlaga | Loi de finance pour 2007 portant modification de l'article 71F de la loi de finances n. 2004-1312 du 30 décembre 2003 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Davkom podobna dajatev |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 1,6 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 10 milijonov EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 19.2.2007-31.12.2012 |
| Gospodarski sektorji | Gradbeništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministère de l'Économie, des finances et de l'industrie |
| 139, rue de Bercy |
| F-75572 Paris |

Datum sprejetja odločitve

9.2.2007

Št. pomoči

N 501/06

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Élargissement de la taxe fiscale affectée „matériaux de construction“

Pravna podlaga

Loi de finance pour 2007 portant modification de l'article 71F de la loi de finances n. 2004-1312 du 30 décembre 2003

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Davkom podobna dajatev

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 1,6 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 10 milijonov EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

19.2.2007-31.12.2012

Gospodarski sektorji

Gradbeništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministère de l'Économie, des finances et de l'industrie

139, rue de Bercy

F-75572 Paris

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.1.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 515/06 |
| Država članica | Belgija |
| Regija | Vlaanderen |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Steun aan ondernemingen voor ecologie-investeringen in het Vlaams Gewest |
| Pravna podlaga | Decreet 31 januari 2003 betreffende het economisch ondersteuningsbeleid (Belgisch Staatsblad van 25 maart 2001) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 54 milijonov EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 378 milijonov EUR |
| Intenzivnost | 40 % |
| Trajanje | 1.1.2004-31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Vlaamse Overheid — Agentschap Economie |
| Markiesstraat 1 |
| B-1000 Brussel |

Datum sprejetja odločitve

22.1.2007

Št. pomoči

N 515/06

Država članica

Belgija

Regija

Vlaanderen

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Steun aan ondernemingen voor ecologie-investeringen in het Vlaams Gewest

Pravna podlaga

Decreet 31 januari 2003 betreffende het economisch ondersteuningsbeleid (Belgisch Staatsblad van 25 maart 2001)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 54 milijonov EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 378 milijonov EUR

Intenzivnost

40 %

Trajanje

1.1.2004-31.12.2013

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Vlaamse Overheid — Agentschap Economie

Markiesstraat 1

B-1000 Brussel

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 6.12.2006 |
| --- | --- |
| Številka pomoči | NN 14/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Sardinija |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ottana Energia Srl |
| Pravna podlaga | Decreto del ministero delle Attività produttive del 13.12.2005 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Omogočiti nadaljnje poslovanje podjetja v težavah do izdelave programa prestrukturiranja |
| Oblika pomoči | Jamstvo na posojilo |
| Proračun | Skupni znesek: 5 milijonov EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 6 mesecev |
| Gospodarski sektorji | Energetika |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero delle Attività produttive |
| Via Molise, 2 |
| I-00187 Roma |

Datum sprejetja odločitve

6.12.2006

Številka pomoči

NN 14/06

Država članica

Italija

Regija

Sardinija

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ottana Energia Srl

Pravna podlaga

Decreto del ministero delle Attività produttive del 13.12.2005

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Omogočiti nadaljnje poslovanje podjetja v težavah do izdelave programa prestrukturiranja

Oblika pomoči

Jamstvo na posojilo

Proračun

Skupni znesek: 5 milijonov EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

6 mesecev

Gospodarski sektorji

Energetika

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero delle Attività produttive

Via Molise, 2

I-00187 Roma

Drugi podatki

Italijanski organi bodo umaknili jamstvo v korist podjetja Ottana Energia v 15 dneh od datuma prejema dopisa, poslanega po sprejetju odločitve

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/8

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2007/C 68/03)

| Datum sprejetja odločitve | 21.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 18/06 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Wales |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Farming Connect Advisory Service (East Wales Cattle) |
| Pravna podlaga | Agriculture Act 1986 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Tehnična podpora |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | 22,64 milijona GBP (33,6 milijona EUR) |
| Intenzivnost | Do 100 % |
| Trajanje | 1.9.2002-31.10.2006 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | National Assembly for Wales |
| Cathays Park |
| Cartiff CF103NQ |
| United Kingdom |

Datum sprejetja odločitve

21.12.2006

Št. pomoči

NN 18/06

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Wales

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Farming Connect Advisory Service (East Wales Cattle)

Pravna podlaga

Agriculture Act 1986

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Tehnična podpora

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

22,64 milijona GBP (33,6 milijona EUR)

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

1.9.2002-31.10.2006

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

National Assembly for Wales

Cathays Park

Cartiff CF103NQ

United Kingdom

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 109/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Campania |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Modifica del piano agrumicolo della Campania |
| Pravna podlaga | Delibera di giunta regionale n. 40 del 21.1.2005 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Naložbe v kmetijska gospodarstva, spodbujanje proizvodnje in trženje kakovostnih proizvodov |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 1 330 924,40 EUR |
| Intenzivnost | Do 55 % |
| Trajanje | Ni omejeno |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum sprejetja odločitve

29.1.2007

Št. pomoči

N 109/06

Država članica

Italija

Regija

Campania

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Modifica del piano agrumicolo della Campania

Pravna podlaga

Delibera di giunta regionale n. 40 del 21.1.2005

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Naložbe v kmetijska gospodarstva, spodbujanje proizvodnje in trženje kakovostnih proizvodov

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

1 330 924,40 EUR

Intenzivnost

Do 55 %

Trajanje

Ni omejeno

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 4.1.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 757/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Piemonte |
| Naziv | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 3 e 4 luglio 2006 — provincia di Cuneo) |
| Pravna podlaga | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Nadomestilo škode kmetijski proizvodnji zaradi neugodnih vremenskih razmer |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Glej odobreno shemo (NN 54/A/04) |
| Intenzivnost | Do 100 % škode kmetijski proizvodnji |
| Trajanje | Do konca plačil |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum sprejetja odločitve

4.1.2007

Št. pomoči

N 757/06

Država članica

Italija

Regija

Piemonte

Naziv

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 3 e 4 luglio 2006 — provincia di Cuneo)

Pravna podlaga

Decreto legislativo n. 102/2004

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Nadomestilo škode kmetijski proizvodnji zaradi neugodnih vremenskih razmer

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Glej odobreno shemo (NN 54/A/04)

Intenzivnost

Do 100 % škode kmetijski proizvodnji

Trajanje

Do konca plačil

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Drugi podatki

Ukrep za uporabo sheme pomoči, ki jo je odobrila Komisija. v skladu z državno pomočjo NN 54/A/04 (dopis Komisije C(2005) 1622 konč. z dne 7. junija 2005)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 759/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Puglia |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (piogge alluvionali il 22 e il 23 ottobre 2005 nella provincia di Bari) |
| Pravna podlaga | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Nadomestilo škode na kmetijskih strukturah zaradi neugodnih vremenskih razmer |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Glej odobreno shemo (NN 54/A/04) |
| Intenzivnost | Do 100 % |
| Trajanje | Do konca plačil |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum sprejetja odločitve

14.12.2006

Št. pomoči

N 759/06

Država članica

Italija

Regija

Puglia

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (piogge alluvionali il 22 e il 23 ottobre 2005 nella provincia di Bari)

Pravna podlaga

Decreto legislativo n. 102/2004

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Nadomestilo škode na kmetijskih strukturah zaradi neugodnih vremenskih razmer

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Glej odobreno shemo (NN 54/A/04)

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

Do konca plačil

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Drugi podatki

Ukrep za uporabo sheme pomoči, ki jo je odobrila Komisija. v skladu z državno pomočjo NN 54/A/04 (dopis Komisije C(2005) 1622 konč. z dne 7. junija 2005)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 4.1.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 769/06 |
| Država članica | Irska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Trženje in promocija živil, ki ju izvaja An Bord Bia (irski odbor za živila); sprememba pomoči N 362/2000 |
| Pravna podlaga | — | Government Decision (National Development Plan) |

Datum sprejetja odločitve

4.1.2007

Št. pomoči

N 769/06

Država članica

Irska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Trženje in promocija živil, ki ju izvaja An Bord Bia (irski odbor za živila); sprememba pomoči N 362/2000

Pravna podlaga

—

Government Decision (National Development Plan)

| — | An Bord Bia Act 1994 |
| --- | --- |

—

An Bord Bia Act 1994

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Kakovostni izdelki, tehnična podpora, oglaševanje

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Novi proračun sheme 68 milijonov EUR (povečan za 18,5 milijona EUR)

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 31.12.2007

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| An Bord Bia |
| --- |
| Clanwilliam Cort |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

An Bord Bia

Clanwilliam Cort

Lower Mount Street

Dublin 2

Ireland

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 795/06 |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Birtokfejlesztési hitel kamattámogatása |
| Pravna podlaga | — | 3/2003. (I. 24.) FVM rendelet az agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok 2003. évi költségvetési támogatásáról, 271-275. § |

Datum sprejetja odločitve

22.12.2006

Št. pomoči

N 795/06

Država članica

Madžarska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Birtokfejlesztési hitel kamattámogatása

Pravna podlaga

—

3/2003. (I. 24.) FVM rendelet az agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok 2003. évi költségvetési támogatásáról, 271-275. §

| — | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtokfejlesztési hitel kamattámogatásáról |
| --- | --- |

—

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtokfejlesztési hitel kamattámogatásáról

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za naložbe

Oblika pomoči

Ugodno posojilo

Proračun

Letni izdatki: 436 milijonov HUF

Skupni proračun: 2 000 milijonov HUF

Intenzivnost

Največ 24,06 %

Trajanje

Do 31.12.2008

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 796/06 |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Birtok-összevonási célú termőföld vásárlás támogatása |
| Pravna podlaga | — | A 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló FVM rendelet |

Datum sprejetja odločitve

22.12.2006

Št. pomoči

N 796/06

Država članica

Madžarska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Birtok-összevonási célú termőföld vásárlás támogatása

Pravna podlaga

—

A 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló FVM rendelet

| — | 25/2004. FVM rendelet 34. §; 39§-42. § |
| --- | --- |

—

25/2004. FVM rendelet 34. §; 39§-42. §

| — | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtok-összevonási célú termőföldvásárlás támogatásáról |
| --- | --- |

—

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtok-összevonási célú termőföldvásárlás támogatásáról

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za naložbe

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Letni izdatki: 300 milijonov HUF

Skupni proračun: 600 milijonov HUF

Intenzivnost

Največ 20 %

Trajanje

Do 31.12.2008

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 28.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 807/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Puglia |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Programma di lotta contro la tristeza degli agrumi della regione Puglia |
| Pravna podlaga | Legge regionale n. 20 del 30.12.2005 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Preventivni in izravnalni ukrepi v zvezi z rastlinsko boleznijo |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | 500 000 EUR |
| Intenzivnost | Od 5 do 25 EUR na rastlino za nadomestilo za izgube |
| Trajanje | Dve leti |
| Gospodarski sektorji | A – Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regione Puglia |
| Lungomare N. Sauro, 47 |
| I-70121 Bari |

Datum sprejetja odločitve

28.12.2006

Št. pomoči

N 807/06

Država članica

Italija

Regija

Puglia

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Programma di lotta contro la tristeza degli agrumi della regione Puglia

Pravna podlaga

Legge regionale n. 20 del 30.12.2005

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Preventivni in izravnalni ukrepi v zvezi z rastlinsko boleznijo

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

500 000 EUR

Intenzivnost

Od 5 do 25 EUR na rastlino za nadomestilo za izgube

Trajanje

Dve leti

Gospodarski sektorji

A – Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regione Puglia

Lungomare N. Sauro, 47

I-70121 Bari

Drugi podatki

Gre za spremembo sheme pomoči N 603/05, ki jo je odobrila Komisija in s katero se začetnemu proračunu v višini 803 090,45 EUR, ki ga je prispevala država, doda znesek v višini 500 000 EUR, ki ga prispeva dežela Apulija. Dodatni znesek se bo uporabil za financiranje izravnalnih ukrepov v primeru izločitve okuženih rastlin

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 831/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Lombardia |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aiuti regionali in agricoltura. Articolo 23 legge regionale n. 7/2000 |
| Pravna podlaga | Legge regionale n. 7 del 7.2.2000 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Intervencije za gorsko kmetijstvo |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | Odvisno od ukrepov |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2007 |
| Gospodarski sektorji | A – Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, odgovornega za dodelitev | Regione Lombardia |
| Via Pola, 12/14 |
| I-20124 Milano |

Datum sprejetja odločitve

29.1.2007

Št. pomoči

N 831/06

Država članica

Italija

Regija

Lombardia

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aiuti regionali in agricoltura. Articolo 23 legge regionale n. 7/2000

Pravna podlaga

Legge regionale n. 7 del 7.2.2000

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Intervencije za gorsko kmetijstvo

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

—

Intenzivnost

Odvisno od ukrepov

Trajanje

1.1.2007-31.12.2007

Gospodarski sektorji

A – Kmetijstvo

Ime in naslov organa, odgovornega za dodelitev

Regione Lombardia

Via Pola, 12/14

I-20124 Milano

Drugi podatki

Gre za podaljšanje enega od ukrepov, ki jih je odobrila Komisija v okviru sheme N 49/2000, in zlasti ukrepa iz člena 23 regionalnega zakona št. 7 z dne 7. februarja 2000, do 31.12.2007, to je: „Pomoč gorskemu kmetijstvu“

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Oblika pomoči | N 834/06 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | Nacionalna shema |
| Naziv | Wijziging van de parafiscale heffing voor levende eenden ter financiering van dierziektebestrijding |
| Pravna podlaga | Verordening van het Productschap voor Pluimvee en Eieren die vorige verordeningen wijzigt inzake parafiscale heffingen in de sectoren pluimvee en eieren, konijnen, pelsdieren en vossen |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Boj proti boleznim živali |
| Oblika pomoči | Plačila po izbruhu nalezljivih bolezni |
| Proračun | Skupni proračun velja enako kot v ukrepu N 352/04, ki je spremenjen s tem ukrepom. Odvisen je od dejanskih prihodnjih stroškov za boj proti boleznim živali v različnih sektorjih |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | 2007-2010 |
| Gospodarski sektorji | Perutnina |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

29.1.2007

Oblika pomoči

N 834/06

Država članica

Nizozemska

Regija

Nacionalna shema

Naziv

Wijziging van de parafiscale heffing voor levende eenden ter financiering van dierziektebestrijding

Pravna podlaga

Verordening van het Productschap voor Pluimvee en Eieren die vorige verordeningen wijzigt inzake parafiscale heffingen in de sectoren pluimvee en eieren, konijnen, pelsdieren en vossen

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Boj proti boleznim živali

Oblika pomoči

Plačila po izbruhu nalezljivih bolezni

Proračun

Skupni proračun velja enako kot v ukrepu N 352/04, ki je spremenjen s tem ukrepom. Odvisen je od dejanskih prihodnjih stroškov za boj proti boleznim živali v različnih sektorjih

Intenzivnost

100 %

Trajanje

2007-2010

Gospodarski sektorji

Perutnina

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/15

---

Razlagalno sporočilo o postopkih za registracijo motornih vozil s poreklom iz druge države članice

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 68/04)

1.   UVOD

Nakup motornega vozila v drugi državi članici ali prenos motornega vozila v drugo državo članico je veliko lažji kot pred nekaj leti, pretežno zaradi treh pomembnih dogodkov.

| (a) | Različne nacionalne sisteme homologacije je nadomestil sistem ES-homologacije celotnega vozila (WVTA) (1), ki se obvezno uporablja za večino osebnih vozil in motornih koles od januarja 1998 ali od junija 2003. Zato morajo biti te vrste motornih vozil zato, da se lahko dajo na trg, skladne z vsemi ustreznimi homologacijskimi direktivami ES, in države članice ne smejo zavrniti prodaje, registracije ali začetka uporabe takih vozil. Evropski parlament in Svet trenutno obravnavata predlog za novo „okvirno direktivo“ (2). Ko bo sprejeta, bodo gospodarska vozila (avtobusi, dostavna vozila in tovornjaki) vključeni v sistem ES-homologacije celotnega vozila. Enotna ES-homologacija po vsej Evropski uniji omogoča hitrejšo in lažjo registracijo v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(a)

Različne nacionalne sisteme homologacije je nadomestil sistem ES-homologacije celotnega vozila (WVTA) (1), ki se obvezno uporablja za večino osebnih vozil in motornih koles od januarja 1998 ali od junija 2003. Zato morajo biti te vrste motornih vozil zato, da se lahko dajo na trg, skladne z vsemi ustreznimi homologacijskimi direktivami ES, in države članice ne smejo zavrniti prodaje, registracije ali začetka uporabe takih vozil. Evropski parlament in Svet trenutno obravnavata predlog za novo „okvirno direktivo“ (2). Ko bo sprejeta, bodo gospodarska vozila (avtobusi, dostavna vozila in tovornjaki) vključeni v sistem ES-homologacije celotnega vozila. Enotna ES-homologacija po vsej Evropski uniji omogoča hitrejšo in lažjo registracijo v vseh državah članicah.

| (b) | Nova uredba o skupinskih izjemah o uporabi pravil konkurence za prodajo in servisiranje motornih vozil (3) je še povečala možnosti, da imajo evropski potrošniki v praksi koristi od enotnega trga, da lahko v celoti izkoristijo razlike v cenah v različnih državah članicah. Potrošniki lahko zdaj na primer brez omejitev uporabljajo storitve posrednikov ali nabavnih zastopnikov pri nakupu motornih vozil tam, kjer jim ustreza. Distributerji imajo več svobode pri poslovanju zunaj svojega matičnega ozemlja in prodaji vozil potrošnikom v drugih državah članicah (tako imenovana aktivna prodaja poleg pasivne prodaje, ko potrošniki prevzamejo pobudo in pridejo k distributerju). |
| --- | --- |

(b)

Nova uredba o skupinskih izjemah o uporabi pravil konkurence za prodajo in servisiranje motornih vozil (3) je še povečala možnosti, da imajo evropski potrošniki v praksi koristi od enotnega trga, da lahko v celoti izkoristijo razlike v cenah v različnih državah članicah. Potrošniki lahko zdaj na primer brez omejitev uporabljajo storitve posrednikov ali nabavnih zastopnikov pri nakupu motornih vozil tam, kjer jim ustreza. Distributerji imajo več svobode pri poslovanju zunaj svojega matičnega ozemlja in prodaji vozil potrošnikom v drugih državah članicah (tako imenovana aktivna prodaja poleg pasivne prodaje, ko potrošniki prevzamejo pobudo in pridejo k distributerju).

| (c) | Evropska skupnost (ES) je uvedla usklajeno potrdilo o registraciji za motorna vozila (4). Glavni cilj usklajenega potrdila o registraciji je olajšati prosti pretok vozil, registriranih v eni državi članici, na cestah drugih držav članic, ter ponoven začetek uporabe vozil, ki so bila predhodno registrirana v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(c)

Evropska skupnost (ES) je uvedla usklajeno potrdilo o registraciji za motorna vozila (4). Glavni cilj usklajenega potrdila o registraciji je olajšati prosti pretok vozil, registriranih v eni državi članici, na cestah drugih držav članic, ter ponoven začetek uporabe vozil, ki so bila predhodno registrirana v drugi državi članici.

Kljub temu znatno število državljanov in podjetij še vedno okleva pri nakupu motornega vozila v drugi državi članici, ker se bojijo nepotrebnega birokratskega dela in dodatnih stroškov v njihovi matični državi. Prenos motornih vozil v drugo državo članico je tudi še vedno vir pritožb, zlasti zaradi obremenjujočih postopkov homologacije in registracije. Trenutno 20 % primerov za ugotavljanje kršitev, ki potekajo na področju členov 28 do 30 Pogodbe ES, in 7 % primerov SOLVIT zadeva registracijo motornih vozil (5).

Cilj tega sporočila je zagotoviti izčrpen in posodobljen pregled načel prava ES, ki se uporabljajo za registracijo motornih vozil v državi članici, ki ni država nakupa, in za prenos registracije med državami članicami, glede na najnovejši razvoj dogodkov v evropski zakonodaji in sodni praksi Sodišča. To sporočilo pa ne prikazuje pregleda načel prava ES, ki veljajo za davke ob registraciji avtomobila in taksah za uporabo cest (6), ki jih sedaj urejajo členi 25 do 90 Pogodbe ES (7).

To sporočilo v celoti nadomešča Sporočilo Komisije (96/C 143/04) (8). Vendar je treba upoštevati, da je za dokončno odločitev o razlagi prava Skupnosti pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.

To sporočilo je zanimivo zlasti za organe držav članic, ki se ukvarjajo z odobritvijo in registracijo motornih vozil in jim bo v pomoč pri pravilnem izvajanju prava EU. Komisija bo pripravila navodila za potrošnike, kjer bosta razložena prenos in registracija vozil znotraj EU.

Vsekakor bo Komisija še naprej pozorno spremljala pravilno izvajanje načel prava ES, ki veljajo za registracijo in prenos motornih vozil.

2.   TERMINOLOGIJA

To sporočilo zajema prvo registracijo motornih vozil in registracijo motornih vozil, ki so bila predhodno registrirana v drugi državi članici ne glede na to, ali so nova ali rabljena.

V tem sporočilu: „motorno vozilo “pomeni:

| — | vsako vozilo na pogon, namenjeno za uporabo na cesti, dokončano ali nedodelano, z vsaj štirimi kolesi in največja konstrukcijsko določena hitrost presega 25 km/h, ter njihove priklopnike, razen tirnih vozil ter kmetijskih in gozdarskih traktorjev, vseh delovnih strojev in težkih gospodarskih vozil (9); ali |
| --- | --- |

—

vsako vozilo na pogon, namenjeno za uporabo na cesti, dokončano ali nedodelano, z vsaj štirimi kolesi in največja konstrukcijsko določena hitrost presega 25 km/h, ter njihove priklopnike, razen tirnih vozil ter kmetijskih in gozdarskih traktorjev, vseh delovnih strojev in težkih gospodarskih vozil (9); ali

| — | vsako dvo- ali trikolesno motorno vozilo, z dvojnimi kolesi ali brez njih, namenjena za vožnjo po cesti (10). |
| --- | --- |

—

vsako dvo- ali trikolesno motorno vozilo, z dvojnimi kolesi ali brez njih, namenjena za vožnjo po cesti (10).

Motorno vozilo je „predhodno registrirano v drugi državi članici“, če je pridobilo upravno dovoljenje za obratovanje vozila v cestnem prometu, vključno z identifikacijo vozila in izdajo registrske številke. To sporočilo zato zadeva tudi motorna vozila, ki so bila registrirana začasno ali kratkoročno, ter za motorna vozila, ki so bila predmet poslovne registracije.

Dolžina obdobja, ko je bilo vozilo pred prenosom v drugo državo članico registrirano v eni državi članici, ni pomembno.

3.   REGISTRACIJA MOTORNEGA VOZILA V DRŽAVI ČLANICI REZIDENTSTVA

3.1   Kaj je država članica rezidentstva za namen registracije?

Po mnenju Sodišča Evropskih Skupnosti je registracija naravna posledica izvrševanja davčne pristojnosti na področju motornih vozil. Olajšuje nadzor za državo članico registracije in za druge države članice, ker je registracija v eni državi članici dokazilo o plačilu davkov na motorna vozila v navedeni državi (11).

Vsak posameznik mora vozilo registrirati v državi članici, v kateri običajno prebiva. Člen 7 Direktive 83/182/EGS (12) in člen 6 Direktive 83/183/EGS (13) določata natančna pravila za določanje običajnega prebivališča v primerih, ko zadevne osebe začasno ali stalno živijo in vozijo v državi članici, ki ni njihova država članica. Vendar sodna praksa kaže, da količinsko merilo, na katero se ta člen nanaša (da mora v enem kraju živeti več kot 185 dni na leto) ne more biti glavno merilo, če obstajajo drugi dejavniki, ki spreminjajo položaj.

Po mnenju Sodišča Evropskih skupnosti je običajno prebivališče osebe, ki ima osebne in poklicne vezi v dveh državah članicah, določeno v okviru celovite ocene ob upoštevanju vseh pomembnih dejstev, kraj, kjer je središče njenih interesov; v primeru, da na podlagi take celovite ocene ni mogoče določiti običajnega prebivališča, imajo prednost osebne vezi (14).

3.2   Različni koraki za pridobitev registracije motornega vozila

Sedanja nacionalna zakonodaja držav članic predvideva (največ) tri različne korake pri registraciji motornega vozila v državi članici prejemnici:

| — | odobritev tehničnih lastnosti motornega vozila, ki je v številnih primerih ES-homologacija. Za nekatere vrste motornih vozil pa se še vedno uporabljajo postopki nacionalne odobritve, |
| --- | --- |

—

odobritev tehničnih lastnosti motornega vozila, ki je v številnih primerih ES-homologacija. Za nekatere vrste motornih vozil pa se še vedno uporabljajo postopki nacionalne odobritve,

| — | tehnični pregledi rabljenih vozil, katerih cilj je preverjanje, zaradi varovanja zdravja in življenja ljudi, ali je določeno motorno vozilo v trenutku registracije dejansko v dobrem stanju, |
| --- | --- |

—

tehnični pregledi rabljenih vozil, katerih cilj je preverjanje, zaradi varovanja zdravja in življenja ljudi, ali je določeno motorno vozilo v trenutku registracije dejansko v dobrem stanju,

| — | registracija motornega vozila, tj. upravno dovoljenje za obratovanje vozila v cestnem prometu, vključno z identifikacijo motornega vozila in izdajo registrske številke. |
| --- | --- |

—

registracija motornega vozila, tj. upravno dovoljenje za obratovanje vozila v cestnem prometu, vključno z identifikacijo motornega vozila in izdajo registrske številke.

3.3   Odobritev tehničnih lastnosti motornega vozila

3.3.1   ES-homologacija

Načeloma za vsa serijsko zgrajena osebna vozila, odobrena od leta 1996, motorna kolesa, odobrena od maja 2003 in traktorje, odobrene od leta 2005, velja ES-homologacija. To je postopek, v katerem država članica potrdi, da tip vozila izpolnjuje vse veljavne zahteve varnosti in varovanja okolja. ES-homologacija je veljavna v vseh državah članicah.

Kadar proizvajalec motornega vozila na podlagi Direktive 70/156/EGS predloži vlogo za ES-homologacijo homologacijskemu organu države članice, ki podeli ES-homologacijo, če vozilo izpolnjuje vse zahteve ustreznih direktiv (15), homologacijski organ navedene države članice pošlje homologacijskim organom drugih držav članic izvod certifikata o homologaciji vozila za vsak tip vozila, ki ga je odobril ali je odobritev zavrnil, ali za katerega je certifikacijo umaknil.

Proizvajalec kot imetnik ES-homologacije izda ES-certifikat o skladnosti, ki dokazuje, da je bilo vozilo izdelano v skladu s homologiranim tipom vozila. Vsako novo ES-homologirano vozilo mora imeti ES-certifikat o skladnosti. Veljavna pravila konkurence ES tudi zahtevajo, da proizvajalci ES-certifikate o skladnosti izdajajo brez razlikovanja in pravočasno, ne glede na namembni kraj in/ali poreklo vozila (tj. ne glede na to, ali je vozilo prodano potrošniku v drugi državi članici ali ga je pridobil trgovec od distributerja v drugi državi članici).

Države članice lahko registrirajo in dovolijo prodajo ali začetek uporabe novih ES-homologiranih vozil samo na podlagi njihove konstrukcije in delovanja, če imajo priložen veljaven ES-certifikat o skladnosti.

Evropska zakonodaja ne zahteva, da certifikat o skladnosti ostane v vozilu po registraciji. V večini držav članic ES-certifikat o skladnosti potem, ko je vozilo registrirano, zadržijo organi.

Za nova ES-homologirana vozila, ki imajo priložen veljaven certifikat o skladnosti, ni mogoče zahtevati, da se njihove tehnične lastnosti še enkrat homologirajo ali da njihova konstrukcija in delovanje izpolnjuje dodatne tehnične zahteve, razen če je očitno, da so bila potem, ko so zapustila proizvajalčevo tovarno, spremenjena. Zato ni dovoljena nacionalna zakonodaja, po kateri motornih vozil, zajetih v veljavnem certifikatu o ES-homologaciji, ni mogoče registrirati brez nacionalnega certifikata, ki potrjuje njihovo skladnost z nacionalnimi zahtevami, na primer glede izpušnih plinov (16).

3.3.2   Nacionalna odobritev

Na podlagi sedanjega prava Skupnosti naslednje vrste motornih vozil niso ES-homologirane:

| — | gospodarska vozila (avtobusi, dostavna vozila in tovornjaki) in priklopniki; |
| --- | --- |

—

gospodarska vozila (avtobusi, dostavna vozila in tovornjaki) in priklopniki;

| — | vozila, narejena v majhnih serijah; |
| --- | --- |

—

vozila, narejena v majhnih serijah;

| — | vozila, odobrena posamezno. |
| --- | --- |

—

vozila, odobrena posamezno.

Novo motorno vozilo, ki ni ES-homologirano, je lahko pred registracijo predmet nacionalne odobritve v državi članici prejemnici. Po nacionalni odobritvi se izda nacionalni certifikat o skladnosti, ki se med drugim uporabi za registracijo motornega vozila.

Nacionalna odobritev je lahko nacionalna homologacija ali nacionalna posamezna odobritev:

| — | Namen nacionalne homologacije in nacionalne homologacije majhnih serij je zagotoviti skladnost tipa vozila z nacionalnimi tehničnimi zahtevami, ki se uporabljajo. Posledica je nacionalni certifikat o skladnosti tipa, ki ga izda proizvajalec in v katerem potrjuje, da je bilo vozilo izdelano v skladu s homologiranim tipom vozila. |
| --- | --- |

—

Namen nacionalne homologacije in nacionalne homologacije majhnih serij je zagotoviti skladnost tipa vozila z nacionalnimi tehničnimi zahtevami, ki se uporabljajo. Posledica je nacionalni certifikat o skladnosti tipa, ki ga izda proizvajalec in v katerem potrjuje, da je bilo vozilo izdelano v skladu s homologiranim tipom vozila.

| — | Nacionalna posamezna odobritev zadeva certificiranje skladnosti določenega vozila (ki je edinstveno ali ne) z ustreznimi nacionalnimi zahtevami. Ta postopek se uporablja zlasti za vozila, ki so posamezno uvožena iz tretjih držav in ne izpolnjujejo zahtev evropske homologacije, ter za edinstvena vozila. |
| --- | --- |

—

Nacionalna posamezna odobritev zadeva certificiranje skladnosti določenega vozila (ki je edinstveno ali ne) z ustreznimi nacionalnimi zahtevami. Ta postopek se uporablja zlasti za vozila, ki so posamezno uvožena iz tretjih držav in ne izpolnjujejo zahtev evropske homologacije, ter za edinstvena vozila.

Postopki nacionalne homologacije in posameznih odobritev za motorna vozila, ki se bodo v EU prvič uporabljala ali bodo prvič registrirana v EU, običajno ne sodijo na področje uporabe prava ES.

Vendar morajo biti postopki nacionalne odobritve za motorna vozila, ki so že pridobila nacionalno odobritev v drugi državi članici, in za motorna vozila, ki so že bila registrirana v drugi državi članici, skladni s členoma 28 in 30 Pogodbe ES. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti obstoj takih nacionalnih postopkov kot tak ni nujno v nasprotju s tema dvema členoma.

Vendar te odobritve morajo izpolnjevati najmanj naslednje postopkovne pogoje, da so skladne s členoma 28 in 30 Pogodbe ES (17):

| (a) | Nacionalni postopki odobritve morajo torej v vsakem primeru temeljiti na objektivnih, nediskriminatornih in vnaprej poznanih merilih, ki določajo meje pooblastila nacionalnih organov za odločanje po prostem preudarku, zato da to odločanje ni samovoljno. |
| --- | --- |

(a)

Nacionalni postopki odobritve morajo torej v vsakem primeru temeljiti na objektivnih, nediskriminatornih in vnaprej poznanih merilih, ki določajo meje pooblastila nacionalnih organov za odločanje po prostem preudarku, zato da to odločanje ni samovoljno.

| (b) | Taki postopki ne smejo podvajati preverjanj, ki so že bila opravljena v okviru drugih postopkov v isti ali v drugi državi članici. Iz tega sledi, da nacionalni organi nimajo pravice zahtevati tehničnih preskusov, ki so že bili opravljeni v drugi državi članici in imajo organi te rezultate na voljo ali pa jih na zahtevo lahko dobijo. To zahteva aktiven pristop nacionalnega organa, ki dobi vlogo za odobritev motornega vozila ali v zvezi s tem priznanje enakovrednosti potrdila o odobritvi, ki ga je izdal organ za odobritve druge države članice. Tak aktiven pristop se zahteva, kadar je to primerno, tudi od organa za odobritve druge države članice in v tej zvezi morajo države članice zagotoviti, da pristojni organi za potrjevanje med seboj sodelujejo, da bi olajšali postopke, ki jih je treba upoštevati za pridobitev dostopa do nacionalnega trga države članice uvoznice (18). |
| --- | --- |

(b)

Taki postopki ne smejo podvajati preverjanj, ki so že bila opravljena v okviru drugih postopkov v isti ali v drugi državi članici. Iz tega sledi, da nacionalni organi nimajo pravice zahtevati tehničnih preskusov, ki so že bili opravljeni v drugi državi članici in imajo organi te rezultate na voljo ali pa jih na zahtevo lahko dobijo. To zahteva aktiven pristop nacionalnega organa, ki dobi vlogo za odobritev motornega vozila ali v zvezi s tem priznanje enakovrednosti potrdila o odobritvi, ki ga je izdal organ za odobritve druge države članice. Tak aktiven pristop se zahteva, kadar je to primerno, tudi od organa za odobritve druge države članice in v tej zvezi morajo države članice zagotoviti, da pristojni organi za potrjevanje med seboj sodelujejo, da bi olajšali postopke, ki jih je treba upoštevati za pridobitev dostopa do nacionalnega trga države članice uvoznice (18).

| (c) | Postopek mora biti tak, da je lahko dostopen in ga je mogoče zaključiti v razumnem času, in če vodi v zavrnitev, mora biti sklep o zavrnitvi mogoče izpodbijati pred sodišči. Postopek mora biti izrecno predviden v ukrepu splošne uporabe, ki je za nacionalne organe zavezujoč. Postopek nacionalne odobritve ni v skladu s temeljnimi načeli prostega pretoka blaga, če trajanje postopka in nesorazmerni stroški, ki jih povzroča, lastnika motornega vozila odvračajo od tega, da bi za motorno vozilo zahteval odobritev. |
| --- | --- |

(c)

Postopek mora biti tak, da je lahko dostopen in ga je mogoče zaključiti v razumnem času, in če vodi v zavrnitev, mora biti sklep o zavrnitvi mogoče izpodbijati pred sodišči. Postopek mora biti izrecno predviden v ukrepu splošne uporabe, ki je za nacionalne organe zavezujoč. Postopek nacionalne odobritve ni v skladu s temeljnimi načeli prostega pretoka blaga, če trajanje postopka in nesorazmerni stroški, ki jih povzroča, lastnika motornega vozila odvračajo od tega, da bi za motorno vozilo zahteval odobritev.

Tehnične zahteve države članice prejemnice ne smejo po nepotrebnem zahtevati spremembe motornega vozila. Dejstvo, da je bilo motorno vozilo že registrirano v drugi državi članici, pomeni, da so pristojni organi države članice menili, da motorno vozilo izpolnjuje tehnične zahteve, ki se tam uporabljajo. Pristojni nacionalni organi torej odobritev motornega vozila, ki je bilo že odobreno v drugi državi članici, ne glede na to, ali je bilo vozilo že registrirano ali ne, lahko zavrnejo le, če motorno vozilo predstavlja resnično tveganje za javno zdravje. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti morajo države članice pri izvrševanju svoje diskrecijske pravice, ki se nanaša na varovanje javnega zdravja, ravnati skladno z načelom sorazmernosti. Sredstva, ki jih izberejo, torej morajo biti omejena na to, kar je dejansko potrebno za zagotavljanje varovanja javnega zdravja ali za izpolnjevanje prevladujočih zahtev, na primer glede prometne varnosti, in morajo biti sorazmerna glede na zasledovani cilj, ali če tega cilja ne bi bilo mogoče doseči z ukrepi, ki manj ovirajo trgovino znotraj Skupnosti (19). Ker člen 30 Pogodbe ES predvideva izjemo, ki jo je treba dosledno razlagati (20), od pravila prostega pretoka blaga v Skupnosti, morajo nacionalni organi, ki jo uveljavljajo, v vsakem primeru dokazati, da je uporaba njihovih pravil potrebna zaradi učinkovitega varstva interesov iz člena 30 Pogodbe ES, in zlasti, da odobritev zadevnega motornega vozila pomeni resno tveganje za zdravje ljudi ali prometno varnost.

Ni mogoče upravičeno trditi, da samo dejstvo, da je bilo vozilo odobreno v skladu s pravili druge države članice in ima mogoče (ne pa nujno) nekatere tehnične lastnosti, ki se razlikujejo od tehničnih lastnosti, predpisanih v pravu namembne države članice ali lastnosti enakovredne homologacije v navedeni državi, pomeni resno tveganje za zdravje in življenje ljudi ali za okolje.

V praksi to zahteva, da pristojni organi države članice prejemnice sprejmejo naslednje ukrepe:

| (a) | tehnične lastnosti motornega vozila, ki je bilo predhodno odobreno ali registrirano v drugi državi članici, je treba najprej oceniti ob upoštevanju tehničnih pravil, veljavnih v državi članici prejemnici. Vendar ne na podlagi trenutnih veljavnih pravil, ampak na podlagi pravil, ki so bila v veljavi (v državi članici prejemnici) v času odobritve v državi članici porekla; |
| --- | --- |

(a)

tehnične lastnosti motornega vozila, ki je bilo predhodno odobreno ali registrirano v drugi državi članici, je treba najprej oceniti ob upoštevanju tehničnih pravil, veljavnih v državi članici prejemnici. Vendar ne na podlagi trenutnih veljavnih pravil, ampak na podlagi pravil, ki so bila v veljavi (v državi članici prejemnici) v času odobritve v državi članici porekla;

| (b) | pristojni organi morajo upoštevati preskušanja in certifikate, ki so jih izdali pristojni organi drugih držav članic in proizvajalec (21). Dodatna preskušanja je mogoče naložiti le, kadar so potrebna, da pristojni organi dobijo informacije, ki jih ne morejo dobiti iz certifikatov; |
| --- | --- |

(b)

pristojni organi morajo upoštevati preskušanja in certifikate, ki so jih izdali pristojni organi drugih držav članic in proizvajalec (21). Dodatna preskušanja je mogoče naložiti le, kadar so potrebna, da pristojni organi dobijo informacije, ki jih ne morejo dobiti iz certifikatov;

| (c) | na tej podlagi pristojni organi določijo v katerih točkah motorno vozilo ni skladno s tehničnimi pravili, ki se uporabljajo v državi članici prejemnici v trenutku prve odobritve vozila v EU; |
| --- | --- |

(c)

na tej podlagi pristojni organi določijo v katerih točkah motorno vozilo ni skladno s tehničnimi pravili, ki se uporabljajo v državi članici prejemnici v trenutku prve odobritve vozila v EU;

| (d) | pristojni organi lahko šele potem uporabijo nacionalna tehnična pravila, ki so sorazmerna ob upoštevanju enega od nujnih razlogov, ki jih je Sodišče priznalo kot obvezne zahteve, ali so navedeni v členu 30 Pogodbe ES. Treba je poudariti, da bi uporaba nesorazmernih nacionalnih tehničnih pravil za določena motorna vozila kršila pravo Skupnosti, ki ima v vsakem primeru prednost pred nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(d)

pristojni organi lahko šele potem uporabijo nacionalna tehnična pravila, ki so sorazmerna ob upoštevanju enega od nujnih razlogov, ki jih je Sodišče priznalo kot obvezne zahteve, ali so navedeni v členu 30 Pogodbe ES. Treba je poudariti, da bi uporaba nesorazmernih nacionalnih tehničnih pravil za določena motorna vozila kršila pravo Skupnosti, ki ima v vsakem primeru prednost pred nacionalnim pravom.

3.4   Tehnični pregledi rabljenih vozil

Cilj tehničnih pregledov rabljenih vozil je preveriti da je določeno motorno vozilo v trenutku registracije dejansko v dobrem stanju. Vendar lahko dejstvo, da se je motorno vozilo od zadnjega tehničnega pregleda uporabljalo na javnih cestah, opravičuje tehnični pregled ob registraciji v drugi državi članici.

V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (22) torej države članice lahko zahtevajo, da motorna vozila, predhodno registrirana v isti ali v drugi državi članici, pred registracijo opravijo tehnični pregled, pod pogojem, da je ta pregled obvezen za vsak prenos lastništva podobnega motornega vozila ali za vsako spremembo imetnika potrdila o registraciji, ne glede na to, ali je bilo motorno vozilo registrirano v isti ali v drugi državi članici. Tehnični pregledi pred registracijo morajo najmanj izpolnjevati enake postopkovne pogoje kot odobritev tehničnih lastnosti motornega vozila, in sicer:

| (a) | temeljiti mora na objektivnih, nediskriminatornih in vnaprej poznanih merilih, ki določajo meje pooblastila nacionalnih organov za odločanje po prostem preudarku, zato da to odločanje ni samovoljno; |
| --- | --- |

(a)

temeljiti mora na objektivnih, nediskriminatornih in vnaprej poznanih merilih, ki določajo meje pooblastila nacionalnih organov za odločanje po prostem preudarku, zato da to odločanje ni samovoljno;

| (b) | tehnični pregledi ne smejo podvajati preverjanj, ki so že bila opravljena v okviru drugih postopkov v isti ali v drugi državi članici. Če je vozilo opravilo tehnični pregled v eni državi članici, načelo enakovrednosti in vzajemnega priznavanja, določeno s členom 3(2) Direktive Sveta 96/96/ES (23) zahteva, da vse ostale države članice priznajo certifikat, izdan ob tej priložnosti, kar pa jim ne preprečuje zahtev za dodatne preglede, ki se običajno opravijo za namene registracije na njihovem ozemlju, če ti pregledi niso že zajeti v navedenem certifikatu (24); |
| --- | --- |

(b)

tehnični pregledi ne smejo podvajati preverjanj, ki so že bila opravljena v okviru drugih postopkov v isti ali v drugi državi članici. Če je vozilo opravilo tehnični pregled v eni državi članici, načelo enakovrednosti in vzajemnega priznavanja, določeno s členom 3(2) Direktive Sveta 96/96/ES (23) zahteva, da vse ostale države članice priznajo certifikat, izdan ob tej priložnosti, kar pa jim ne preprečuje zahtev za dodatne preglede, ki se običajno opravijo za namene registracije na njihovem ozemlju, če ti pregledi niso že zajeti v navedenem certifikatu (24);

| (c) | komisija meni, da mora biti postopek tehničnega pregleda tak, da je lahko dostopen in ga je mogoče zaključiti v razumnem času. Omejevanje tehničnih pregledov za uvožena vozila na določene in ločeno označene kontrolne postaje lahko predstavlja oviro za trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(c)

komisija meni, da mora biti postopek tehničnega pregleda tak, da je lahko dostopen in ga je mogoče zaključiti v razumnem času. Omejevanje tehničnih pregledov za uvožena vozila na določene in ločeno označene kontrolne postaje lahko predstavlja oviro za trgovino med državami članicami.

3.5   Registracija motornega vozila

Država članica z registracijo motornega vozila dovoli obratovanje vozila v cestnem prometu, vključno z identifikacijo motornega vozila in izdajo registrske številke za vozilo.

3.5.1   Prva registracija motornega vozila

Za nova ES-homologirana vozila, kupljena v drugi državi članici, država članica registracije poleg določenih osebnih podatkov osebe ali organizacije, ki želi registracijo na podlagi usklajenih kod Skupnosti C (25), mora zahtevati ES-certifikat o skladnosti
   (26).

Za vozila, ki niso ES-homologirana, država članica lahko zahteva predložitev ustrezne nacionalne homologacije ali potrdilo o nacionalni posamezni odobritvi (glej oddelek 3.3.2).

Stališče Komisije je, da imajo države članice v trenutku registracije pravico preveriti, ali je bil DDV pravilno plačan.

Ko gospodarski subjekt v drugi državi članici proda motorno vozilo, je dolžan izdati fakturo. Za namene DDV obstajata dve možnosti:

| (a) | motorno vozilo je „novo“, če je dobava opravljena v šestih mesecih od datuma, ko je bilo prvič dano v uporabo, ali če vozilo nima prevoženih več kot 6 000 kilometrov. Obveznost za obračun DDV nastane v državi članici, v katero se vozilo premakne v skladu s členom 2 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (27) (Direktiva o DDV). Dobava novih prevoznih sredstev je oproščena v državi članici porekla, v kateri ima trgovec sedež (člen 138(2)(a) Direktive o DDV). Po tej določbi je za oprostitev treba utemeljiti, da se novo prevozno sredstvo, ki ga prodajalec ali druga oseba za njun račun odpošlje ali odpelje stranki na ozemlje zunaj države članice porekla, vendar znotraj Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

motorno vozilo je „novo“, če je dobava opravljena v šestih mesecih od datuma, ko je bilo prvič dano v uporabo, ali če vozilo nima prevoženih več kot 6 000 kilometrov. Obveznost za obračun DDV nastane v državi članici, v katero se vozilo premakne v skladu s členom 2 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (27) (Direktiva o DDV). Dobava novih prevoznih sredstev je oproščena v državi članici porekla, v kateri ima trgovec sedež (člen 138(2)(a) Direktive o DDV). Po tej določbi je za oprostitev treba utemeljiti, da se novo prevozno sredstvo, ki ga prodajalec ali druga oseba za njun račun odpošlje ali odpelje stranki na ozemlje zunaj države članice porekla, vendar znotraj Skupnosti;

| (b) | motorno vozilo ni „novo“: če posameznik kupi motorno vozilo v drugi državi članici in ga sam pripelje nazaj (ali pa uredi prevoz), je treba plačati DDV po stopnji, ki velja „v državi porekla“. Obveznost za obračun DDV nastane v državi članici, v kateri ima trgovec sedež. Če je trgovec z avtomobili kupil avtomobil od začetnega kupca, ki zlasti ni odbil DDV, vključenega v nakupno ceno motornega vozila, se uporablja posebna ureditev za rabljeno blago („maržna ureditev“) (člen 312 in naslednji Direktive o DDV). |
| --- | --- |

(b)

motorno vozilo ni „novo“: če posameznik kupi motorno vozilo v drugi državi članici in ga sam pripelje nazaj (ali pa uredi prevoz), je treba plačati DDV po stopnji, ki velja „v državi porekla“. Obveznost za obračun DDV nastane v državi članici, v kateri ima trgovec sedež. Če je trgovec z avtomobili kupil avtomobil od začetnega kupca, ki zlasti ni odbil DDV, vključenega v nakupno ceno motornega vozila, se uporablja posebna ureditev za rabljeno blago („maržna ureditev“) (člen 312 in naslednji Direktive o DDV).

Ko fizična oseba proda svoje motorno vozilo, je za namene DDV lahko:

| (a) | „novo “(opredelitev novega vozila je v točki (a) zgoraj). V tem primeru obveznost za obračun DDV nastane v državi članici, v katero se vozilo premakne. (Člen 2 Direktive o DDV). Zaradi izogibanja dvojnemu obdavčevanju ima fizična oseba, ki je prodala „novo vozilo“, pravico odbiti DDV ali dobiti povračilo DDV, vključenega v nakupno ceno v državi članici porekla do zneska, ki ne presega zneska DDV, ki bi ga morala plačati, če bi bila dobava obdavčljiva v državi članici porekla (člen 172 Direktive o DDV); |
| --- | --- |

(a)

„novo “(opredelitev novega vozila je v točki (a) zgoraj). V tem primeru obveznost za obračun DDV nastane v državi članici, v katero se vozilo premakne. (Člen 2 Direktive o DDV). Zaradi izogibanja dvojnemu obdavčevanju ima fizična oseba, ki je prodala „novo vozilo“, pravico odbiti DDV ali dobiti povračilo DDV, vključenega v nakupno ceno v državi članici porekla do zneska, ki ne presega zneska DDV, ki bi ga morala plačati, če bi bila dobava obdavčljiva v državi članici porekla (člen 172 Direktive o DDV);

| (b) | ni „novo“. Transakcija je zunaj področja uporabe DDV. Ni obveznosti za obračun DDV. |
| --- | --- |

(b)

ni „novo“. Transakcija je zunaj področja uporabe DDV. Ni obveznosti za obračun DDV.

Komisija meni, da države članice ob registraciji lahko zahtevajo tudi dokazilo o zavarovalnem kritju.

3.5.2   Motorna vozila, predhodno registrirana v drugi državi članici

Za motorna vozila, predhodno registrirana v drugi državi članici, država članica registracije lahko zahteva samo predložitev naslednjih dokumentov:

| (a) | izvirnik ali kopija neusklajenega potrdila o registraciji, izdanega v drugi državi članici: Veliko vozil, registriranih pred letom 2004, ima še vedno neusklajeno potrdilo o registraciji. V pravu Skupnosti ni obveznosti posredovati izvirnik ali kopijo te vrste potrdila, izdanega v drugi državi članici, nacionalnim organom za registriranje namembne države članice. Vendar Komisija meni, da lahko nacionalno pravo kupca obveže, da pred registracijo motornega vozila predloži izvod potrdila o registraciji, izdanega v državi članici porekla, da se prepreči dvojno upravno preverjanje ali zmanjšajo kazniva dejanja v zvezi z vozili; |
| --- | --- |

(a)

izvirnik ali kopija neusklajenega potrdila o registraciji, izdanega v drugi državi članici: Veliko vozil, registriranih pred letom 2004, ima še vedno neusklajeno potrdilo o registraciji. V pravu Skupnosti ni obveznosti posredovati izvirnik ali kopijo te vrste potrdila, izdanega v drugi državi članici, nacionalnim organom za registriranje namembne države članice. Vendar Komisija meni, da lahko nacionalno pravo kupca obveže, da pred registracijo motornega vozila predloži izvod potrdila o registraciji, izdanega v državi članici porekla, da se prepreči dvojno upravno preverjanje ali zmanjšajo kazniva dejanja v zvezi z vozili;

| (b) | usklajeno potrdilo o registraciji: Usklajeno potrdilo o registraciji, izdano v eni od držav članic, mora biti priznano v drugih državah članicah za ponovno registracijo vozila v drugi državi članici (28). Kadar kupec kupi motorno vozilo, ki ima usklajeno potrdilo o registraciji, v vsakem primeru prejme del I predhodnega potrdila o registraciji in del II, če je bil izdan. Del I predhodnega potrdila o registraciji in del II (če je bil izdan), je treba poslati organom za registriranje v namembni državi članici, da lahko ti organi zadržijo del(-a) poslanega predhodnega potrdila o registraciji. V dveh mesecih morajo o zadržanju obvestiti organe države članice, ki so potrdilo poslali. Poleg tega morajo potrdilo, ki so ga zadržali, tem organom vrniti v šestih mesecih od zadržanja, če ti organi to zahtevajo. Če je potrdilo o registraciji sestavljeno iz dela I in dela II (29) in del II manjka, lahko pristojni organi v državi članici, kjer se zahteva nova registracija, v izjemnih primerih odločijo, da ponovno registrirajo vozilo, vendar samo, če od pristojnih organov v državi članici, v kateri je bilo vozilo predhodno registrirano, pridobijo potrdilo v pisni ali elektronski obliki, da je prosilec upravičen do ponovne registracije vozila v drugi državi članici (30); |
| --- | --- |

(b)

usklajeno potrdilo o registraciji: Usklajeno potrdilo o registraciji, izdano v eni od držav članic, mora biti priznano v drugih državah članicah za ponovno registracijo vozila v drugi državi članici (28). Kadar kupec kupi motorno vozilo, ki ima usklajeno potrdilo o registraciji, v vsakem primeru prejme del I predhodnega potrdila o registraciji in del II, če je bil izdan. Del I predhodnega potrdila o registraciji in del II (če je bil izdan), je treba poslati organom za registriranje v namembni državi članici, da lahko ti organi zadržijo del(-a) poslanega predhodnega potrdila o registraciji. V dveh mesecih morajo o zadržanju obvestiti organe države članice, ki so potrdilo poslali. Poleg tega morajo potrdilo, ki so ga zadržali, tem organom vrniti v šestih mesecih od zadržanja, če ti organi to zahtevajo. Če je potrdilo o registraciji sestavljeno iz dela I in dela II (29) in del II manjka, lahko pristojni organi v državi članici, kjer se zahteva nova registracija, v izjemnih primerih odločijo, da ponovno registrirajo vozilo, vendar samo, če od pristojnih organov v državi članici, v kateri je bilo vozilo predhodno registrirano, pridobijo potrdilo v pisni ali elektronski obliki, da je prosilec upravičen do ponovne registracije vozila v drugi državi članici (30);

| (c) | ES- ali nacionalni certifikat o skladnosti:






  — | nacionalni organi ne smejo zahtevati ES-certifikata o skladnosti za vozila, predhodno registrirana v drugi državi članici, če je predhodno
  potrdilo o registraciji popolnoma skladno z vzorcem v Direktivi 1999/37/ES.
  Na podlagi člena 4 Direktive morajo druge države članice priznati potrdilo o registraciji, ki ga je izdala država članica, za ponovno registracijo motornega vozila v omenjenih državah, |
| --- | --- | --- |

(c)

ES- ali nacionalni certifikat o skladnosti:

—

nacionalni organi ne smejo zahtevati ES-certifikata o skladnosti za vozila, predhodno registrirana v drugi državi članici, če je predhodno
  potrdilo o registraciji popolnoma skladno z vzorcem v Direktivi 1999/37/ES.
  Na podlagi člena 4 Direktive morajo druge države članice priznati potrdilo o registraciji, ki ga je izdala država članica, za ponovno registracijo motornega vozila v omenjenih državah,

| — | vendar nacionalni organi lahko zahtevajo ES-certifikat o skladnosti za vozila, predhodno registrirana v drugi državi članici, kadar jim neusklajeno potrdilo o registraciji druge države članice ne omogoča dovolj natančne identifikacije motornega vozila, |
| --- | --- |

—

vendar nacionalni organi lahko zahtevajo ES-certifikat o skladnosti za vozila, predhodno registrirana v drugi državi članici, kadar jim neusklajeno potrdilo o registraciji druge države članice ne omogoča dovolj natančne identifikacije motornega vozila,

| — | če motorno vozilo nima ES-certifikata o skladnosti, lahko nacionalni organi zahtevajo nacionalni certifikat o skladnosti; |
| --- | --- |

—

če motorno vozilo nima ES-certifikata o skladnosti, lahko nacionalni organi zahtevajo nacionalni certifikat o skladnosti;

| (d) | dokazilo o plačilu DDV, če je vozilo novo za namene DDV (glej oddelek 3.5.1); |
| --- | --- |

(d)

dokazilo o plačilu DDV, če je vozilo novo za namene DDV (glej oddelek 3.5.1);

| (e) | potrdilo o zavarovanju; |
| --- | --- |

(e)

potrdilo o zavarovanju;

| (f) | potrdilo o tehničnem pregledu, če je tehnični pregled obvezen za vse ponovne registracije motornih vozil, predhodno registriranih v isti oziroma v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(f)

potrdilo o tehničnem pregledu, če je tehnični pregled obvezen za vse ponovne registracije motornih vozil, predhodno registriranih v isti oziroma v drugi državi članici.

4.   PRENOS MOTORNEGA VOZILA V DRUGO DRŽAVO ČLANICO

Jasno je, da je motorno vozilo mogoče naložiti na priklopnik ali tovornjak in ga pripeljati v drugo državo članico. Kljub temu se veliko motornih vozil samostojno prepelje v namembno državo članico.

Večina držav članic določa, da praviloma motornega vozila ni mogoče voziti po javnih cestah brez registrske številke. Standardni položaj je, da se motorno vozilo vozi z registrskimi tablicami države članice porekla ali namembne države članice.

Vendar mora biti civilna odgovornost zavarovana (31) in priporočljivo je, da imajo avtomobilisti „zeleno karto“. tj. mednarodno potrdilo o zavarovanju (32), pri sebi, ko uporabljajo vozilo. Po podpisu večstranskega sporazuma (33) v vseh državah članicah (in v Andori, na Hrvaškem, v Lihtenštajnu, na Norveškem in v Švici) je tablica vozila enakovredna potrdilu o zavarovanju. To omogoča, da motorna vozila s tablicami iz ene od teh držav lahko prosto krožijo po tem območju brez preverjanj potrdila o obveznem zavarovanju avtomobilske odgovornosti na mejah.

Obstajata dva načina, da se motorno vozilo zakonito pripelje v namembno državo članico: motorno vozilo ima bodisi poslovno registrsko tablico ali začasno registrsko tablico.

4.1   Vožnja motornega vozila s poslovnimi registrskimi tablicami

Sistem poslovne registracije obstaja v večini držav članic, ki trgovcem na drobno omogoča vožnjo motornih vozil po javnih cestah za zelo kratko obdobje, ne da bi jih morali formalno registrirati. Sistemi poslovne registracije so rezervirani za proizvajalce, sestavljavce, distributerje in trgovce glede motornih vozil, ki jih posedujejo.

Večina držav članic ne izdaja potrdil o poslovni registraciji kot takih, ki vključujejo identifikacijo vozila. Običajno zagotovijo drugo vrsto dokumenta, ki vzpostavlja povezavo med registrskimi tablicami in imetnikom in/ali zahtevajo, da imetnik vodi dnevnik, v katerega vpisuje vožnje z registrsko tablico.

Člen 35(1)(a) Dunajske konvencije o cestnem prometu (34) določa, da pogodbenice ne smejo prepovedati gibanja motornih vozil, ki jih registrira druga pogodbenica, če ima voznik pri sebi potrdilo o registraciji. Pogodbenice morajo tudi priznati potrdila o registraciji, ki jih izdajo druge pogodbenice v skladu s Konvencijo. V Konvenciji pa ni določbe, ki zahteva ali dovoljuje, da pogodbenice prepovedo prosto gibanje vozil, ki niso skladna s Konvencijo.

Ob upoštevanju prostega prevoza blaga v Skupnosti (35) prosti pretok motornih vozil v Skupnosti, ki imajo poslovno registrsko številko, izdano v drugi državi članici, ureja Pogodba ES (36), zlasti člen 28 Pogodbe. Možne ovire je treba utemeljiti v skladu s členom 30 Pogodbe ES ali z eno od obveznih zahtev, ki jih je sprejelo Sodišče Evropskih skupnosti.

Načelo, da vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da je civilna odgovornost v zvezi z vozili, ki se običajno nahajajo na njenem ozemlju, zavarovana, se običajno uporablja tudi za vozila s poslovnimi registrskimi tablicami. Na podlagi teh ukrepov se določijo obseg odgovornosti, ki je zajet, in pogoji kritja. Države članice pa lahko iz te obveznosti izločijo vozila, ki imajo poslovne registrske tablice (tj. odstopajo od zgoraj navedene določbe), če so take tablice na seznamu, ki ga je pripravila zadevna država članica in ga poslala drugim državam članicam in Komisiji. V tem primeru druge države članice zadržijo pravico, da zahtevajo, da ima oseba, ki ima tako vozilo, veljavno zeleno karto ali da sklene pogodbo o zavarovanju na meji, ki je v skladu z zahtevami zadevne države članice (37). Vendar nova sprememba Direktive 72/166/EGS, ki jo uvaja 5. direktiva o zavarovanju avtomobilske odgovornosti 2005/14/ES (38), navaja, da je treba vozila, ki so izvzeta iz obveznosti zavarovanja zato, ker imajo posebne tablice, obravnavati enako kot nezavarovana vozila. Oškodovanci v nesrečah, ki jih povzročijo takšna vozila, imajo pravico zahtevati odškodnino od odškodninskega organa države, v kateri se je nesreča zgodila. Ta organ nato uveljavlja odškodninski zahtevek pri jamstvenem skladu v državi, kjer se vozilo običajno nahaja.

4.2   Motorno vozilo ima začasno registrsko tablico

Številne države članice so vzpostavile sistem začasne registracije, da se motorno vozilo lahko uporablja za vožnjo v krajšem obdobju, preden pridobi končno registracijo ali zapusti ozemlje. Začasna registracija običajno poteka v državi članici porekla vozila. Vendar Komisija meni, da splošno načelo prostega prevoza blaga in direktiva o dokumentih za registracijo vozil pomenita, da bi država članica porekla morala — na svojem ozemlju — sprejeti tudi uporabo začasnih registrskih tablic in potrdil, ki jih izda namembna država članica.

Za začasno registracijo:

| — | države članice lahko izdajo začasno potrdilo o registraciji, ki se ne razlikuje ali se samo malo razlikuje od vzorca, določenega v Direktivi 1999/37/ES. V tem primeru so druge države članice dolžne priznati potrdilo o začasni registraciji, ki ga je izdala država članica za identifikacijo vozila v mednarodnem prometu, če ima voznik pri sebi del I potrdila o registraciji na podlagi člena 5(1) Direktive (39), |
| --- | --- |

—

države članice lahko izdajo začasno potrdilo o registraciji, ki se ne razlikuje ali se samo malo razlikuje od vzorca, določenega v Direktivi 1999/37/ES. V tem primeru so druge države članice dolžne priznati potrdilo o začasni registraciji, ki ga je izdala država članica za identifikacijo vozila v mednarodnem prometu, če ima voznik pri sebi del I potrdila o registraciji na podlagi člena 5(1) Direktive (39),

| — | druga možnost pa je, da se potrdilo o začasni registraciji znatno razlikuje od vzorca, določenega v Direktivi 1999/37/ES. Načeloma morajo druge države članice priznati potrdilo v skladu s členoma 28 in 30 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

—

druga možnost pa je, da se potrdilo o začasni registraciji znatno razlikuje od vzorca, določenega v Direktivi 1999/37/ES. Načeloma morajo druge države članice priznati potrdilo v skladu s členoma 28 in 30 Pogodbe ES.

Prosti pretok motornih vozil z začasnimi registrskimi tablicami in potrdilom se lahko ovira samo iz razlogov, ki se nanašajo na prometno varnost (kot je sposobnost voznika za vožnjo, njegovo spoštovanje lokalnih cestnih pravil ali primernost motornega vozila za vožnjo po cesti), v primeru utemeljenega suma kraje vozila ali če nadzorni organi utemeljeno dvomijo o veljavnosti potrdila.

Poleg tega se avtomobilistom priporoča, da imajo pri sebi „zeleno karto“, ki potrjuje zavarovalno kritje vsaj najnižje obvezne ravni, ki jo zahtevajo zakoni obiskane države. Med potjo in do končne registracije v namembni državi članici mora biti vozilo krito z zavarovalno polico, ki jo izda zavarovatelj z dovoljenjem za poslovanje v državi porekla vozila. Novo pravilo (40), ki ga morajo države članice prenesti najpozneje do 11. junija 2007, pa določa, da ko je vozilo odposlano iz ene države članice v drugo, za državo članico, v kateri obstaja nevarnost, v obdobju trideset dni, ki sledi prevzemu pošiljke s strani kupca, šteje namembna država članica, četudi vozilo v namembni državi članici ni bilo uradno registrirano. To omogoči kupcu vozila, da pridobi zavarovalno kritje v svoji državi članici rezidentstva, čeprav ima vozilo še vedno tuje registrske tablice (začasne tablice države porekla). V praksi to pomeni, da se zavarovanje sklene v namembni državi. Tako zavarovanje lahko ponudijo zavarovalnice s sedežem v namembni državi članici ali s sedežem v drugih državah članicah, ki opravljajo storitve v namembni državi članici na podlagi svobode opravljanja storitev ali svobode ustanavljanja.

5.   PRAVNA SREDSTVA

Odločitev nacionalnih organov o zavrnitvi homologacije motornega vozila ali zavrnitvi registracije je treba brez odlašanja sporočiti zadevni stranki in jo hkrati poučiti o pravnih sredstvih, ki jih ima po zakonih, veljavnih v zadevni državi članici, in o rokih za uporabo teh pravnih sredstev (41).

Poleg uradnih nacionalnih pravnih sredstev, ki jih ima oseba, ki zaprosi za registracijo, na voljo, državljani in podjetja lahko poiščejo rešitev težav pri odobritvi vozila ali registraciji avtomobila prek omrežja SOLVIT (42). Uporaba sistema SOLVIT je neodplačna.

Možno se je obrniti tudi neposredno na Evropsko komisijo in se pritožiti zoper državo članico. Če Komisija meni, da država članica ni izpolnila svoje obveznosti iz Pogodbe ES,lahko sproži postopek za ugotavljanje kršitev zoper državo članico na podlagi člena 226 Pogodbe ES.

---

(1)  Direktiva Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (UL L 42, 23.2.1970, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 161, 14.6.2006, str. 12).

(2)  Predlog Komisije za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, COM(2003) 418, spremenjen s COM(2004) 738.

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil (UL L 203, 1.8.2002, str. 30). Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(4)  Direktiva Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999 o dokumentih za registracijo vozil (UL L 138, 1.6.1999, str. 57). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/103/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 344).

(5)  http://europa.eu.int/solvit/site/statistics/index_en.htm.

(6)  Načela prava ES, ki sedaj veljajo za davke ob registraciji vozila in takse za uporabo cest, so razložena v informativnem dokumentu Komisije o pravicah in dolžnostih evropskega državljana glede obdavčitve avtomobilov, prenesenih znotraj Skupnosti ali redno uporabljenih na čezmejnih potovanjih, objavljenem na spletni strani

http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/other_taxes/passenger_car/index_en.htm.

(7)  Komisija je sprejela predlog o davkih na osebna vozila [COM(2005)261 z dne 5.7.2006]. Ta predlog določa postopno odpravo davkov ob registraciji v prehodnem obdobju petih do desetih let ter sistem vračil za preostale davke na avtomobile, kadar se vozilo, registrirano v eni državi članici, trajno premakne za registracijo v drugi državi članici.

(8)  Razlagalno sporočilo Komisije o postopkih za homologacijo in registracijo vozil, predhodno registriranih v drugi državi članici (UL C 143, 15.5.1996, str. 4).

(9)  Glej člen 1 Direktive Sveta 70/156/EGS.

(10)  Tj. vsako motorno kolo, za katero velja Direktiva 2002/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil (člen 1) in o razveljavitvi Direktive Sveta 92/61/EGS (UL L 124, 9.5.2002, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/30/ES (UL L 106, 27.4.2005, str. 17).

(11)  Sodba Sodišča z dne 21. marca 2002, Cura Anlagen GmbH proti Auto Service Leasing GmbH (ASL), zadeva C-451/99, Recueil 2002, str. I-03193 (http://curia.europa.eu/en/content/juris/index.htm).

(12)  Direktiva Sveta 83/182/EGS z dne 28. marca 1983 o davčnih oprostitvah znotraj Skupnosti za določena prevozna sredstva, začasno uvožena iz ene države članice v drugo (UL L 105, 23.4.1983, str. 59). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/98/ES (UL L 363, 20.12.2006 str. 129).

(13)  Direktiva Sveta 83/183/EGS z dne 28. marca 1983 o davčnih oprostitvah, ki veljajo za končni uvoz osebne lastnine posameznikov iz države članice (UL L 105, 23.4.1983, str. 64). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 92/12/EGS (UL L 76, 23.3.1992, str. 1).

(14)  Sodba Sodišča z dne 12. julija 2001, Paraskevas Louloudakis proti Elliniko Dimosio, zadeva C-262/99, Recueil 2001, str. I-05547.

(15)  Direktive, ki se uporabljajo, so navedene v Prilogi IV, del I Direktive 70/156/EGS.

(16)  Sodba Sodišča z dne 29. maja 1997, upravni postopek, ki ga je vložil VAG Sverige AB, zadeva C-329/95, Recueil 1997, str. I-02675.

(17)  Sodba Sodišča z dne 22. januarja 2002, Canal Satélite Digital SL proti Adminstración General del Estado, in Distribuidora de Televisión Digital SA (DTS), zadeva C-390/99, Recueil 2002, str. I-00607.

(18)  Sodba Sodišča z dne 10. novembra 2005, Komisija Evropskih skupnosti proti Portugalski republiki, zadeva C-432/03, ZOdl. 2005, str. I-09665.

(19)  Sodba Sodišča z dne 5. februarja 2004, Komisija Evropskih skupnosti proti Francoski republiki, zadeva C-24/00, Recueil 2004, str. I-01277.

(20)  Sodba Sodišča z dne 5. februarja 2004, kazenski postopek proti Johnu Greenhamu in Léonardu Abelu, zadeva C-95/01, Recueil 2004, str. I-01333.

(21)  Sodba Sodišča z dne 16. oktobra 2003, Komisija Evropskih skupnosti proti Italijanski republiki, zadeva C-455/01, Recueil 2003, str. I-12023.

(22)  Sodba Sodišča z dne 12. junija 1986, Bernhard Schloh proti Auto contrôle technique SPRL, zadeva C 50/85, Recueil 1986, str. 01855, odst. 14–16; Zadeva C-451/99, odst. 62–64.

(23)  UL L 46, 17.2.1997, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(24)  Sodba Sodišča z dne 21. marca 2002, Cura Anlagen GmbH proti Auto Service Leasing GmbH (ASL), zadeva C-451/99.

(25)  Kakor je določeno v prilogah I in II Direktive 1999/37/ES.

(26)  Člen 7(1) Direktive 70/156/EGS.

(27)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2007/133/ES (UL L 57, 24.2.2007, str. 12).

(28)  Člen 4 Direktive 1999/37/ES.

(29)  V skladu z uvodno izjavo (7) Direktive 1999/37/ES države članice uporabljajo potrdilo o registraciji, ki je sestavljeno bodisi samo iz enega dela bodisi iz dveh ločenih delov, in „je trenutno primerno, da se dopusti obstoj obeh sistemov hkrati“. Zato, člen 3(1) Direktive, je potrdilo sestavljeno bodisi iz enega dela v skladu s Prilogo I ali iz dveh delov v skladu s prilogama I in II. Sklicevanje na del II se uporablja samo za države članice, ki uporabljajo sistem potrdila o registraciji z dvema ločenima deloma (del I in del II).

(30)  Člen 5(2) Direktive 1999/37/ES.

(31)  Direktiva Sveta 72/166/EGS z dne 24. aprila 1972 o približevanju zakonodaje držav članic o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (UL L 103, 2.5.1972, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 11.6.2005, str. 14).

(32)  Vsak avtomobilist lahko dobi zeleno karto od zavarovatelja, ki mu je izdal obvezno zavarovanje avtomobilske odgovornosti. Sistem zelenih kart je bil uveden leta 1953 pod pokroviteljstvom Gospodarske komisije ZN za Evropo in ga upravlja Svet uradov. Zelena karta potrjuje, da ima avtomobilist najmanj najmanjše obvezno zavarovanje odgovornosti proti tretji osebi, ki jo zahtevajo zakoni obiskane države (več informacij: http://www.cobx.org/public/NXhomeEng-Public.htm).

(33)  Sporazum med nacionalnimi zavarovalnimi biroji držav članic Evropskega gospodarskega prostora, podpisan 30. maja 2002, naveden v Prilogi Odločbe Komisije 2003/564/ES z dne 28. julija 2003 o uporabi Direktive Sveta 72/166/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (UL L 192, 31.7.2003, str. 23).

(34)  Združeni narodi — Gospodarska komisija za Evropo, 8. november 1968, kakor je bila spremenjena.

(35)  Sodba Sodišča z dne 23. oktobra 2003, Administration des douanes et droits indirects proti Rioglass SA in Transremar SL, zadeva C-115/02, Recueil 2003, str. I-12705, točka 18.

(36)  Sodba Sodišča z dne 2. oktobra 2003, kazenski postopek proti Marcu Grilliju, zadeva C-12/02, Recueil 2003, str. I-11585.

(37)  Člen 4(b) Direktive Sveta 72/166/EGS.

(38)  Člen 1(3)(b) Direktive 2005/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o spremembi direktiv Sveta 72/166/EGS, 84/5/EGS, 88/357/EGS in 90/232/EGS ter Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/26/ES o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil (UL L 149, 11.6.2005, str. 14). Države članice jo morajo izvesti najpozneje do 11. junija 2007.

(39)  Direktiva 1999/37/ES velja tudi za začasna potrdila o registraciji, ki bi jih priznale države članice na podlagi člena 1(2)(b) in člena 4 Direktive.

(40)  Z Direktivo 2005/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 vstavljen novi člen 4(a) v tretjo Direktivo Sveta 90/232/EGS (UL L 129, 19.5.1990, str. 33) v zvezi z zavarovanjem civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil.

(41)  Člen 12 Direktive 70/156/EGS.

(42)  http://europa.eu.int/solvit/.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 24.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/25

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. marca 2007

(2007/C 68/05)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3327 |
| JPY | japonski jen | 156,65 |
| DKK | danska krona | 7,4505 |
| GBP | funt šterling | 0,67780 |
| SEK | švedska krona | 9,3135 |
| CHF | švicarski frank | 1,6164 |
| ISK | islandska krona | 88,46 |
| NOK | norveška krona | 8,1150 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5805 |
| CZK | češka krona | 27,973 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 246,70 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7096 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8760 |
| RON | romunski leu | 3,3630 |
| SKK | slovaška krona | 33,582 |
| TRY | turška lira | 1,8479 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6519 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5432 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,4103 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8654 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0217 |
| KRW | južnokorejski won | 1 248,54 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,6281 |
| CNY | kitajski juan | 10,2991 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3815 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 140,90 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6065 |
| PHP | filipinski peso | 64,003 |
| RUB | ruski rubelj | 34,6730 |
| THB | tajski bat | 42,402 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3327

JPY

japonski jen

156,65

DKK

danska krona

7,4505

GBP

funt šterling

0,67780

SEK

švedska krona

9,3135

CHF

švicarski frank

1,6164

ISK

islandska krona

88,46

NOK

norveška krona

8,1150

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5805

CZK

češka krona

27,973

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

246,70

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7096

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8760

RON

romunski leu

3,3630

SKK

slovaška krona

33,582

TRY

turška lira

1,8479

AUD

avstralski dolar

1,6519

CAD

kanadski dolar

1,5432

HKD

hongkonški dolar

10,4103

NZD

novozelandski dolar

1,8654

SGD

singapurski dolar

2,0217

KRW

južnokorejski won

1 248,54

ZAR

južnoafriški rand

9,6281

CNY

kitajski juan

10,2991

HRK

hrvaška kuna

7,3815

IDR

indonezijska rupija

12 140,90

MYR

malezijski ringit

4,6065

PHP

filipinski peso

64,003

RUB

ruski rubelj

34,6730

THB

tajski bat

42,402

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 24.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/26

---

Smernice o državni regionalni pomoči za 2007-2013 — Karta regionalnih državnih pomoči: Portugalska, Ciper

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 68/06)

N727/2006 — PORTUGALSKA

Karta regionalnih državnih pomoči 1.1.2007-31.12.2013

(odobrila Komisija dne 7.2.2007)

| NUTS II | NUTS III | Zgornja meja za regionalno pomoč za naložbe (1)

  (velja za velika podjetja) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Regije, upravičene do pomoči po členu 87(3)(a) Pogodbe ES za celotno obdobje 2007-2013 |
| | | 1.1.2007-31.12.2010 | 1.1.2011-31.12.2013 |
| Norte | Alto Trás-os-Montes | 30 | 30 |
| Ave | 30 | 30 |
| Cávado | 30 | 30 |
| Douro | 30 | 30 |
| Entre Douro e Vouga | 30 | 30 |
| Grande Porto | 30 | 30 |
| Minho Lima | 30 | 30 |
| Tâmega | 30 | 30 |
| Centro | Baixo Mondego | 30 | 30 |
| Baixo Vouga | 30 | 30 |
| Beira Interior Norte | 40 | 30 |
| Beira Interior Sul | 40 | 30 |
| Cova da Beira | 40 | 30 |
| Dão Lafões | 36,5 | 30 |
| Pinhal Interior Norte | 40 | 30 |
| Pinhal Interior Sul | 40 | 30 |
| Pinhal Litoral | 30 | 30 |
| Serra da Estrela | 40 | 30 |
| Médio Tejo | 30 | 30 |
| Oeste | 30 | 30 |
| Alentejo | Lezíria do Tejo | 30 | 30 |
| Alto Alentejo | 40 | 30 |
| Alentejo Central | 40 | 30 |
| Alentejo Litoral | 40 | 30 |
| Baixo Alentejo | 40 | 30 |
| RA Madeira | RA Madeira | 52 | 40 |
| RA Açores | RA Açores | 52 | 50 |
| 2.   Regije, upravičene do pomoči po členu 87(3)(a) Pogodbe ES do 31.12.2010 (2) |
| Algarve | Algarve | 30 | 20 |
| 3.   Regije, upravičene do pomoči po členu 87(3)(c) Pogodbe ES za celotno obdobje 2007-2013 |
| Grande Lisboa | Vila Franca de Xira (Alhandra, Alverca do Ribatejo, Castanheira do Ribatejo, Vila Franca de Xira) | 15 | 15 |
| P. de Setúbal | Setúbal | 15 | 15 |
| Palmela | 15 | 15 |
| Montijo | 15 | 15 |
| Alcochete | 15 | 15 |
| 4.   Regije, upravičene do pomoči po členu 87(3)(c) Pogodbe ES za obdobje 1.1.2007-31.12.2008 z zgornjo mejo pomoči v višini 10 % |
| Grande Lisboa | Vila Franca de Xira (Cachoeiras, Calhandriz, Póvoa de Santa Iria, São João dos Montes, Vialonga, Sobralinho, Forte da Casa) | 10 |
| Mafra | 10 |
| Loures | 10 |
| Sintra | 10 |
| Amadora | 10 |
| Cascais | 10 |
| Odivelas | 10 |
| Oeiras | 10 |
| P. de Setúbal | Seixal | 10 |
| Almada | 10 |
| Barreiro | 10 |
| Moita | 10 |
| Sesimbra | 10 |

NUTS II

NUTS III

Zgornja meja za regionalno pomoč za naložbe (1)

(velja za velika podjetja)

Regije, upravičene do pomoči po členu 87(3)(a) Pogodbe ES za celotno obdobje 2007-2013

1.1.2007-31.12.2010

1.1.2011-31.12.2013

Norte

Alto Trás-os-Montes

30

30

Ave

30

30

Cávado

30

30

Douro

30

30

Entre Douro e Vouga

30

30

Grande Porto

30

30

Minho Lima

30

30

Tâmega

30

30

Centro

Baixo Mondego

30

30

Baixo Vouga

30

30

Beira Interior Norte

40

30

Beira Interior Sul

40

30

Cova da Beira

40

30

Dão Lafões

36,5

30

Pinhal Interior Norte

40

30

Pinhal Interior Sul

40

30

Pinhal Litoral

30

30

Serra da Estrela

40

30

Médio Tejo

30

30

Oeste

30

30

Alentejo

Lezíria do Tejo

30

30

Alto Alentejo

40

30

Alentejo Central

40

30

Alentejo Litoral

40

30

Baixo Alentejo

40

30

RA Madeira

RA Madeira

52

40

RA Açores

RA Açores

52

50

Regije, upravičene do pomoči po členu 87(3)(a) Pogodbe ES do 31.12.2010 (2)

Algarve

Algarve

30

20

Regije, upravičene do pomoči po členu 87(3)(c) Pogodbe ES za celotno obdobje 2007-2013

Grande Lisboa

Vila Franca de Xira (Alhandra, Alverca do Ribatejo, Castanheira do Ribatejo, Vila Franca de Xira)

15

15

P. de Setúbal

Setúbal

15

15

Palmela

15

15

Montijo

15

15

Alcochete

15

15

Regije, upravičene do pomoči po členu 87(3)(c) Pogodbe ES za obdobje 1.1.2007-31.12.2008 z zgornjo mejo pomoči v višini 10 %

Grande Lisboa

Vila Franca de Xira (Cachoeiras, Calhandriz, Póvoa de Santa Iria, São João dos Montes, Vialonga, Sobralinho, Forte da Casa)

10

Mafra

10

Loures

10

Sintra

10

Amadora

10

Cascais

10

Odivelas

10

Oeiras

10

P. de Setúbal

Seixal

10

Almada

10

Barreiro

10

Moita

10

Sesimbra

10

N 814/2006 — CIPER

Karta regionalnih državnih pomoči 1.1.2007-31.12.2013

(odobrila Komisija dne 24.1.2007)

| CIPER | Zgornje meje za regionalno pomoč za naložbe (3)

  (velja za velika podjetja) |
| --- | --- |
| 1.   Občine, upravičene do pomoči po členu 87(3)(c) Pogodbe ES za celotno obdobje 2007-2013 z intenzivnostjo pomoči v višini 15 % |
| 1012 Δήμος Στροβόλου, 1023 Δήμος Λατσιών (Λακκιά), 1024 Γέρι, 1100 Σιά, 1101 Μαθιάτης, 1102 Αλάμπρα, 1103 Αγία Βαρβάρα, 1104 Κοτσιάτης, 1105 Νήσου, 1106 Πέρα Χωριό, 1107 Δήμος Ιδαλίου, 1108 Λύμπια, 1109 Λυθροδόντας & Μονή Προφήτη Ηλία, 1120 Ποταμιά, 1121 'Αγιος Σωζόμενος, 1200 Καμπί, 1201 Φαρμακάς, 1202 Απλίκι, 1203 Λαζανιάς (Περιλ. Μονή Μαχαιρά), 1204 Γούρρη, 1205 Φικάρδου (Περιλ. Οικ. Πύργου), 1206 'Αγιος Επιφάνιος (Ορεινής), 1207 Καλό Χωριό (Ορεινής), 1208 Μαλούντα, 1209 Κλήρου, 1210 Αρεδιού, 1211 'Αγιος Ιωάννης (Μαλούντας), 1212 Αγροκηπιά, 1213 Μιτσερό (Περ. Μονή Αγ. Παντελ.), 1220 Καπέδες, 1221 Καταλιόντας, 1222 Αναλιόντας (Περ. Μονή Αρχ.Μιχ.), 1223 Καμπιά, 1224 Μαργί, 1225 Τσέρι, 1226 Πολιτικό -Μονή Αγ.Ηρακλ.&Φιλάνι, 1227 Πέρα, 1228 Επισκοπειό, 1229 Ψιμολόφου, 1230 Εργάτες, 1240 'Αγιοι Τριμιθιάς, 1241 Παλαιομέτοχο, 1243 Κοκκινοτριμιθιά, 1244 Μάμμαρη, 1300 Παλαιχώρι Μόρφου, 1301 Ασκάς, 1302 'Αλωνα, 1303 Φτερικούδι, 1304 Πολύστυπος, 1305 Λαγουδερά, 1306 Σαράντι, 1307 Λιβάδια, 1308 Αληθινού, 1309 Πλατανιστάσα, 1310 Παλαιχώρι Ορεινής, 1320 Ξυλιάτος, 1321 'Αγιος Γεώργιος Καυκάλλου, 1322 Νικητάρι (Περιλ. Ασίνου), 1323 Βυζακιά, 1324 Αγία Μαρίνα (Ξυλιάτου), 1325 Άγιοι Ηλιόφωτοι, 1326 Κάτω Μονή, 1327 Ορούντα, 1328 Πάνω Κουτραφάς, 1329 Κάτω Κουτραφάς (Περιλ. Μάνδρες), 1330 Ποτάμι, 1361 Περιστερώνα, 1362 Αστρομερίτης, 1368 Μένικο, 1400 Σπήλια, 1402 Αγία Ειρήνη, 1403 Καννάβια (Περιλ. Καπουρά), 1404 Κακοπετριά -Πλατάνια,Αγ.Νικ.Στ., 1405 'Αγιος Θεόδωρος (Σολέας), 1406 Γαλάτα, 1407 Σινάορος, 1408 Καλιάνα, 1409 Τεμβριά, 1410 Κοράκου (Περιλ. Αργολάδου), 1411 Ευρύχου, 1412 Φλάσου, 1414 Άγιος Επιφάνιος (Σολέας), 1415 Ληνού, 1416 Κατύδατα, 1417 Σκουριώτισσα (Φουκάσα), 1420 Πεδουλάς, 1421 Μυλικούρι, 1422 Μουτουλλάς, 1423 Οίκος, 1424 Καλοπαναγιώτης-Ορκόντας,Ι.Λαμπ., 1425 Γερακιές, 1426 Τσακίστρα (Περιλ. Μονή Κύκκου), 1427 Κάμπος, 1430 Άγιος Νικόλαος (Λέυκας), 1456 Πάνω Πύργος, 1457 Κάτω Πύργος, 1458 Σελλάδι του Άππη, 1459 Αλεύγα, 1460 Πηγένια (Περιλ. Χαλέρι), 1461 Παχύαμμος, 1465 Φροδίσια (Βροδίσια), 1462 'Αγιος Θεόδωρος (Τιλλιρίας), 3100 Δήμος Αγίας Νάπας -& Αγία Θέκλα, 3101 Δήμος Παραλιμνίου, 3102 Δήμος Δερύνειας-Στροβίλ.&Α.Νικ., 3103 Σωτήρα, 3104 Λιοπέτρι, 3105 Φρέναρος, 3110 Αυγόρου (& Μονή 'Αγιος Κενδέας), 4010 Δήμος Αραδίππου, 4011 Λιβάδια, 4012 Δρομολαξιά, 4013 Μενεού, 4100 Κελλιά, 4102 Bορόκληνη(Ορόκληνη), 4103 Αβδελλερό, 4110 Κίτι, 4111 Περιβόλια, 4112 Τερσεφάνου, 4113 Σοφτάδες, 4120 Μαζωτός, 4121 Αλαμινός, 4122 Αναφωτίδα, 4123 Απλάνταn, 4124 Κιβισίλι, 4125 Αλεθρικό, 4126 Κλαυδιά, 4127 Αγγλισίδες, 4128 Μενόγεια, 4202 Δήμος Αθιένου, 4210 Καλό Χωριό, 4211 Αγία 'Αννα, 4212 Μοσφιλωτή, 4213 Ψευδάς, 4214 Πυργά-Μονή Σταυροβ.&Αγ.Βαρβάρας, 4215 Κόρνος(Περιλ.Μονή Αγίας Θέκλας), 4216 Δελίκηπος, 4217 Κόχη, 4300 Ζύγι, 4301 Μαρί (Περιλ. Βασιλικό), 4302 Καλαβασός, 4303 Τόχνη, 4304 Χοιροκoιτία, 4305 Ψεματισμένος, 4306 Μαρώνι, 4307 'Αγιος Θεόδωρος, 4308 Σκαρίνου, 4309 Κοφίνου, 4310 Κάτω Λεύκαρα, 4311 Δήμος Πάνω Λευκάρων, 4312 Κάτω Δρυς, 4313 Βάβλα (Περιλ. Νονή Αγίου Μηνά), 4314 Λάγεια, 4315 Ορά (Περιλ. Δράπια και Παρσάτα), 4316 Μελίνη, 4317 Οδού, 4318 'Αγιοι Βαβατσινιάς, 4319 Βαβατσινιά, 5011 Δήμος Μέσα Γειτονιάς, 5012 Δήμος Αγίου Αθανασίου, 5020 Πάνω Πολεμίδια, 5021 'Υψωνας, 5022 Δήμος Κάτω Πολεμιδιών, 5100 Παλόδεια, 5101 Παραμύθα-& Μονή Παναγίας Ευαγγ., 5102 Σπιτάλι, 5103 Φασούλα, 5104 Μαθικολώνη, 5105 Γεράσα, 5106 Αψιού, 5107 Απεσιά, 5108 Κορφή, 5109 Λιμνάτης, 5110 Καπηλειό, 5120 Μουτταγιάκα, 5121 Αρμενοχώρι, 5122 Φοινικάρια, 5123 Ακρούντα, 5124 'Αγιος Τύχων, 5125 Παρεκκλησιά, 5126 Πεντάκωμο, 5127 Μοναγρούλλι, 5128 Μονή, 5129 Πύργος, 5130 Ασγάτα (Περ.Μεταλλεία Πλατείες), 5131 Βάσα (Κελλακίου), 5132 Σανίδα, 5133 Πραστιό (Κελλακίου), 5134 Κλωνάρι, 5135 Βίκλα, 5136 Κελλάκι -& Μονή Ζωοδόχου Πηγής, 5137 Ακαπνού, 5138 Επταγώνεια, 5140 Διερώνα, 5141 Αρακαπάς, 5142 'Αγιος Παύλος, 5143 'Αγιος Κωνσταντίνος, 5144 Συκόπετρα, 5145 Λουβαράς, 5146 Καλό Χωριό (Περιλ. 'Αθρακος), 5147 Ζωοπηγή, 5223 Πλατανίστεια, 5224 'Αγιος Θωμάς, 5225 Αλέκτορα, 5226 Ανώγυρα, 5227 Πισσούρι, 5302 'Αλασσα, 5305 'Αγιος Αμβρόσιος, 5306 'Αγιος Θεράπων, 5307 Λόφου, 5308 Πάχνα, 5310 'Αγιος Γεώργιος, 5311 Δωρός, 5312 Λάνεια, 5313 Σιλίκου, 5314 Μονάγρι-& Μονή Παναγίας Αμασγού, 5315 Τριμήκληνη, 5316 'Αγιος Μάμας, 5317 Κουκά, 5318 Μονιάτης-Μέσα Ποτ.,Σαϊττάς,Φυλ., 5320 Δωρά, 5321 Γεροβάσα, 5322 'Αρσος, 5323 Κισσούσα, 5324 Μαλιά, 5325 Βάσα (Κοιλανίου), 5326 Βουνί, 5327 Πέρα Πεδί, 5328 Μανδριά, 5329 Ποταμιού, 5330 'Ομοδος, 5331 Κοιλάνι, 5340 'Αγιος Δημήτριος, 5341 Παλαιόμυλος, 5342 Πρόδρομος (Περιλ. Τρικουκκιά), 5343 Καμινάρια, 5344 Τρεις Ελιές, 5345 Λεμίθου, 5350 Κάτω Πλάτρες (Toρναρίδες), 5351 Πάνω Πλάτρες (Περιλ. Τροόδος), 5352 Φοινί (Περ. Μονή Τροοδίτισσας), 5353 Πάνω Αμίαντος, 5354 Κάτω Αμίαντος, 5360 'Αγιος Θεόδωρος, 5361 'Αγιος Ιωάννης, 5362 Κάτω Μύλος, 5363 Ποταμίτισσα, 5364 Δύμες, 5365 Πελένδρι (Περιλ. Κάρδαμα), 5366 Αγρός, 5367 Αγρίδια, 5368 Χανδριά, 5369 Κυπερούντα, 6010 Δήμος Γεροσκήπου, 6011 Κονιά, 6012 Αγία Μαρινούδα, 6013 Κολώνη (Περιλ. Μονή Ανατολικό), 6014 Αχέλεια, 6022 'Εμπα, 6023 Τρεμιθούσα, 6024 Μέσα Χωριό, 6025 Μεσόγη, 6026 Τάλα (Περ. Μονή Αγίου Νεοφύτου), 6100 Κούκλια, 6101 Μανδριά, 6102 Νικόκλεια, 6103 Σουσκιού, 6104 Τίμη, 6106 'Αγία Βαρβάρα, 6107 Αναρίτα, 6108 Φοίνικας, 6110 Μαραθούντα, 6111 'Αρμου, 6112 Επισκοπή, 6113 Νατά, 6114 Χολέτρια, 6115 Αξύλου, 6116 Ελεδιό, 6120 Τσάδα, 6121 Κοίλη, 6122 Στρουμπί, 6123, Πολέμι, 6124 Καλλέπεια (Περιλ. Μορόνερο), 6125 Λετύμβου, 6126 Πιταργού, 6127 Κούρδακα, 6128 Λεμώνα, 6129 Χούλου, 6130 Ακουρσός, 6132 Κάθικας, 6200 Πάνω Aρχιμανδρίτα-& Κάτω Αρχιμ., 6201 Φασούλα, 6202 Μούσερε, 6203 Μάρωνας, 6204 Μαμώνια, 6205 'Αγιος Γεώργιος, 6206 Σταυροκόννου, 6207 Πραστιό, 6208 Τραχυπέδουλα, 6210 Κελοκέδαρα, 6211 Σαλαμιού, 6212 Κιδάσι, 6213 Κέδαρες, 6214 Μέσανα, 6215 Πραιτώρι, 6216 Φιλούσα (Κελοκεδάρων), 6217 Αρμίνου, 6218 'Αγιος Νικόλαος (Περ. Πέραβασα), 6219 'Αγιος Ιωάννης (Περ. Μαλούντα), 6220 Αμαργέτη, 6221 Αγία Μαρίνα (Κελοκεδάρων), 6222 Πενταλιά, 6223 Φάλεια, 6224 Γαλαταριά, 6225 Κοιλίνεια, 6226 Βρέτσια, 6227 Στατός-'Αγιος Φώτιος-&Αμπελίτης, 6228 Λαπηθιού, 6229 Μαμουντάλη, 6230 Πάνω Παναγιά-&Μονή Χρυσορ.&Αγιά, 6231 Ασπρογιά, 6300 Ψάθι, 6301 'Αγιος Δημητριανός, 6302 Κανναβιού (Περιλ. Μελαμιού), 6303 Θρίνια (Δρίνια), 6304 Μηλιά, 6305 Κρίτου Μαρόττου, 6306 Φύτη, 6307 Λάσα, 6308 Δρύμου, 6310 Σίμου, 6311 Αναδιού, 6312 Σάραμα, 6313 Ευρέτου, 6314 Τριμιθούσα, 6315 Φιλούσα (Χρυσοχούς), 6316 Κιός, 6317 Ζαχαριά, 6318 Μελαδειά, Λυσός -Αγ. Μερκούρ & Σταυρός της Ψώκας, 6319 Μελάνδρα, 6320 Λυσός-&Αγ.Μερκούρ.&Σταυρός Ψώκ., 6321 Περιστερώνα, 6330 Θελέτρα, 6331 Γιόλου, 6332 Πάνω Ακουρδάλεια, 6333 Μηλιού -& Μονή Αγίων Αναργύρων, 6334 Κάτω Ακουρδάλεια, 6335 Τέρα, 6336 Κρίτου Τέρα, 6337 Σκούλλη, 6338 Χόλη, 6339 Λουκρουνού, 6340 Καραμουλλήδες, 6341 Χρυσοχού, 6343 Δήμος Πόλεως Χρυσοχούς, 6344 Νέο Χωριό (Περ.Λουτρά Αφροδίτης), 6345 Γουδί, 6350 Κάτω Αρόδες, 6351 Πάνω Αρόδες, 6352 'Ινεια, 6353 Δρούσεια (Περιλ. Πιττόκοπος), 6354 Φασλί, 6355 Ανδρολίκου, 6360 Πελαθούσα -& Μύρμιγκωφ & Λίμνη, 6361 Κυνούσα, 6362 Μακούντα, 6363 Αργάκα, 6364 Γιαλιά, 6365 Αγία Μαρίνα (Χρυσοχούς), 6366 Νέα Δήμματα, 6367 Πομός (Περιλ. Παλιάμπελα), 6368 Στενή, 6369 Άγιος Ισίδωρος, 6370 Λιβάδι. |
| 2.   Občine, upravičene do prehodne pomoči po členu 87(3)(c) Pogodbe ES za obdobje 1.1.2007-31.12.2008 z intenzivnostjo pomoči v višini 10 % |
| 1000 Δήμος Λευκωσίας, 1010 Δήμος Αγίου Δομετίου, 1011 Δήμος 'Εγκωμης, 1013 Δήμος Αγλαντζιάς (Αγλαγγιά), 4101 Τρούλλοι, 4104 Πύλα, 5013 Δήμος Γερμασόγειας, 6020 Χλώρακας, 6021 Λέμπα, 6027 Κισσόνεργα, 6133 Δήμος Πέγειας & Αγ. Γεωργίου Πέγειας. |

CIPER

Zgornje meje za regionalno pomoč za naložbe (3)

(velja za velika podjetja)

Občine, upravičene do pomoči po členu 87(3)(c) Pogodbe ES za celotno obdobje 2007-2013 z intenzivnostjo pomoči v višini 15 %

1012 Δήμος Στροβόλου, 1023 Δήμος Λατσιών (Λακκιά), 1024 Γέρι, 1100 Σιά, 1101 Μαθιάτης, 1102 Αλάμπρα, 1103 Αγία Βαρβάρα, 1104 Κοτσιάτης, 1105 Νήσου, 1106 Πέρα Χωριό, 1107 Δήμος Ιδαλίου, 1108 Λύμπια, 1109 Λυθροδόντας & Μονή Προφήτη Ηλία, 1120 Ποταμιά, 1121 'Αγιος Σωζόμενος, 1200 Καμπί, 1201 Φαρμακάς, 1202 Απλίκι, 1203 Λαζανιάς (Περιλ. Μονή Μαχαιρά), 1204 Γούρρη, 1205 Φικάρδου (Περιλ. Οικ. Πύργου), 1206 'Αγιος Επιφάνιος (Ορεινής), 1207 Καλό Χωριό (Ορεινής), 1208 Μαλούντα, 1209 Κλήρου, 1210 Αρεδιού, 1211 'Αγιος Ιωάννης (Μαλούντας), 1212 Αγροκηπιά, 1213 Μιτσερό (Περ. Μονή Αγ. Παντελ.), 1220 Καπέδες, 1221 Καταλιόντας, 1222 Αναλιόντας (Περ. Μονή Αρχ.Μιχ.), 1223 Καμπιά, 1224 Μαργί, 1225 Τσέρι, 1226 Πολιτικό -Μονή Αγ.Ηρακλ.&Φιλάνι, 1227 Πέρα, 1228 Επισκοπειό, 1229 Ψιμολόφου, 1230 Εργάτες, 1240 'Αγιοι Τριμιθιάς, 1241 Παλαιομέτοχο, 1243 Κοκκινοτριμιθιά, 1244 Μάμμαρη, 1300 Παλαιχώρι Μόρφου, 1301 Ασκάς, 1302 'Αλωνα, 1303 Φτερικούδι, 1304 Πολύστυπος, 1305 Λαγουδερά, 1306 Σαράντι, 1307 Λιβάδια, 1308 Αληθινού, 1309 Πλατανιστάσα, 1310 Παλαιχώρι Ορεινής, 1320 Ξυλιάτος, 1321 'Αγιος Γεώργιος Καυκάλλου, 1322 Νικητάρι (Περιλ. Ασίνου), 1323 Βυζακιά, 1324 Αγία Μαρίνα (Ξυλιάτου), 1325 Άγιοι Ηλιόφωτοι, 1326 Κάτω Μονή, 1327 Ορούντα, 1328 Πάνω Κουτραφάς, 1329 Κάτω Κουτραφάς (Περιλ. Μάνδρες), 1330 Ποτάμι, 1361 Περιστερώνα, 1362 Αστρομερίτης, 1368 Μένικο, 1400 Σπήλια, 1402 Αγία Ειρήνη, 1403 Καννάβια (Περιλ. Καπουρά), 1404 Κακοπετριά -Πλατάνια,Αγ.Νικ.Στ., 1405 'Αγιος Θεόδωρος (Σολέας), 1406 Γαλάτα, 1407 Σινάορος, 1408 Καλιάνα, 1409 Τεμβριά, 1410 Κοράκου (Περιλ. Αργολάδου), 1411 Ευρύχου, 1412 Φλάσου, 1414 Άγιος Επιφάνιος (Σολέας), 1415 Ληνού, 1416 Κατύδατα, 1417 Σκουριώτισσα (Φουκάσα), 1420 Πεδουλάς, 1421 Μυλικούρι, 1422 Μουτουλλάς, 1423 Οίκος, 1424 Καλοπαναγιώτης-Ορκόντας,Ι.Λαμπ., 1425 Γερακιές, 1426 Τσακίστρα (Περιλ. Μονή Κύκκου), 1427 Κάμπος, 1430 Άγιος Νικόλαος (Λέυκας), 1456 Πάνω Πύργος, 1457 Κάτω Πύργος, 1458 Σελλάδι του Άππη, 1459 Αλεύγα, 1460 Πηγένια (Περιλ. Χαλέρι), 1461 Παχύαμμος, 1465 Φροδίσια (Βροδίσια), 1462 'Αγιος Θεόδωρος (Τιλλιρίας), 3100 Δήμος Αγίας Νάπας -& Αγία Θέκλα, 3101 Δήμος Παραλιμνίου, 3102 Δήμος Δερύνειας-Στροβίλ.&Α.Νικ., 3103 Σωτήρα, 3104 Λιοπέτρι, 3105 Φρέναρος, 3110 Αυγόρου (& Μονή 'Αγιος Κενδέας), 4010 Δήμος Αραδίππου, 4011 Λιβάδια, 4012 Δρομολαξιά, 4013 Μενεού, 4100 Κελλιά, 4102 Bορόκληνη(Ορόκληνη), 4103 Αβδελλερό, 4110 Κίτι, 4111 Περιβόλια, 4112 Τερσεφάνου, 4113 Σοφτάδες, 4120 Μαζωτός, 4121 Αλαμινός, 4122 Αναφωτίδα, 4123 Απλάνταn, 4124 Κιβισίλι, 4125 Αλεθρικό, 4126 Κλαυδιά, 4127 Αγγλισίδες, 4128 Μενόγεια, 4202 Δήμος Αθιένου, 4210 Καλό Χωριό, 4211 Αγία 'Αννα, 4212 Μοσφιλωτή, 4213 Ψευδάς, 4214 Πυργά-Μονή Σταυροβ.&Αγ.Βαρβάρας, 4215 Κόρνος(Περιλ.Μονή Αγίας Θέκλας), 4216 Δελίκηπος, 4217 Κόχη, 4300 Ζύγι, 4301 Μαρί (Περιλ. Βασιλικό), 4302 Καλαβασός, 4303 Τόχνη, 4304 Χοιροκoιτία, 4305 Ψεματισμένος, 4306 Μαρώνι, 4307 'Αγιος Θεόδωρος, 4308 Σκαρίνου, 4309 Κοφίνου, 4310 Κάτω Λεύκαρα, 4311 Δήμος Πάνω Λευκάρων, 4312 Κάτω Δρυς, 4313 Βάβλα (Περιλ. Νονή Αγίου Μηνά), 4314 Λάγεια, 4315 Ορά (Περιλ. Δράπια και Παρσάτα), 4316 Μελίνη, 4317 Οδού, 4318 'Αγιοι Βαβατσινιάς, 4319 Βαβατσινιά, 5011 Δήμος Μέσα Γειτονιάς, 5012 Δήμος Αγίου Αθανασίου, 5020 Πάνω Πολεμίδια, 5021 'Υψωνας, 5022 Δήμος Κάτω Πολεμιδιών, 5100 Παλόδεια, 5101 Παραμύθα-& Μονή Παναγίας Ευαγγ., 5102 Σπιτάλι, 5103 Φασούλα, 5104 Μαθικολώνη, 5105 Γεράσα, 5106 Αψιού, 5107 Απεσιά, 5108 Κορφή, 5109 Λιμνάτης, 5110 Καπηλειό, 5120 Μουτταγιάκα, 5121 Αρμενοχώρι, 5122 Φοινικάρια, 5123 Ακρούντα, 5124 'Αγιος Τύχων, 5125 Παρεκκλησιά, 5126 Πεντάκωμο, 5127 Μοναγρούλλι, 5128 Μονή, 5129 Πύργος, 5130 Ασγάτα (Περ.Μεταλλεία Πλατείες), 5131 Βάσα (Κελλακίου), 5132 Σανίδα, 5133 Πραστιό (Κελλακίου), 5134 Κλωνάρι, 5135 Βίκλα, 5136 Κελλάκι -& Μονή Ζωοδόχου Πηγής, 5137 Ακαπνού, 5138 Επταγώνεια, 5140 Διερώνα, 5141 Αρακαπάς, 5142 'Αγιος Παύλος, 5143 'Αγιος Κωνσταντίνος, 5144 Συκόπετρα, 5145 Λουβαράς, 5146 Καλό Χωριό (Περιλ. 'Αθρακος), 5147 Ζωοπηγή, 5223 Πλατανίστεια, 5224 'Αγιος Θωμάς, 5225 Αλέκτορα, 5226 Ανώγυρα, 5227 Πισσούρι, 5302 'Αλασσα, 5305 'Αγιος Αμβρόσιος, 5306 'Αγιος Θεράπων, 5307 Λόφου, 5308 Πάχνα, 5310 'Αγιος Γεώργιος, 5311 Δωρός, 5312 Λάνεια, 5313 Σιλίκου, 5314 Μονάγρι-& Μονή Παναγίας Αμασγού, 5315 Τριμήκληνη, 5316 'Αγιος Μάμας, 5317 Κουκά, 5318 Μονιάτης-Μέσα Ποτ.,Σαϊττάς,Φυλ., 5320 Δωρά, 5321 Γεροβάσα, 5322 'Αρσος, 5323 Κισσούσα, 5324 Μαλιά, 5325 Βάσα (Κοιλανίου), 5326 Βουνί, 5327 Πέρα Πεδί, 5328 Μανδριά, 5329 Ποταμιού, 5330 'Ομοδος, 5331 Κοιλάνι, 5340 'Αγιος Δημήτριος, 5341 Παλαιόμυλος, 5342 Πρόδρομος (Περιλ. Τρικουκκιά), 5343 Καμινάρια, 5344 Τρεις Ελιές, 5345 Λεμίθου, 5350 Κάτω Πλάτρες (Toρναρίδες), 5351 Πάνω Πλάτρες (Περιλ. Τροόδος), 5352 Φοινί (Περ. Μονή Τροοδίτισσας), 5353 Πάνω Αμίαντος, 5354 Κάτω Αμίαντος, 5360 'Αγιος Θεόδωρος, 5361 'Αγιος Ιωάννης, 5362 Κάτω Μύλος, 5363 Ποταμίτισσα, 5364 Δύμες, 5365 Πελένδρι (Περιλ. Κάρδαμα), 5366 Αγρός, 5367 Αγρίδια, 5368 Χανδριά, 5369 Κυπερούντα, 6010 Δήμος Γεροσκήπου, 6011 Κονιά, 6012 Αγία Μαρινούδα, 6013 Κολώνη (Περιλ. Μονή Ανατολικό), 6014 Αχέλεια, 6022 'Εμπα, 6023 Τρεμιθούσα, 6024 Μέσα Χωριό, 6025 Μεσόγη, 6026 Τάλα (Περ. Μονή Αγίου Νεοφύτου), 6100 Κούκλια, 6101 Μανδριά, 6102 Νικόκλεια, 6103 Σουσκιού, 6104 Τίμη, 6106 'Αγία Βαρβάρα, 6107 Αναρίτα, 6108 Φοίνικας, 6110 Μαραθούντα, 6111 'Αρμου, 6112 Επισκοπή, 6113 Νατά, 6114 Χολέτρια, 6115 Αξύλου, 6116 Ελεδιό, 6120 Τσάδα, 6121 Κοίλη, 6122 Στρουμπί, 6123, Πολέμι, 6124 Καλλέπεια (Περιλ. Μορόνερο), 6125 Λετύμβου, 6126 Πιταργού, 6127 Κούρδακα, 6128 Λεμώνα, 6129 Χούλου, 6130 Ακουρσός, 6132 Κάθικας, 6200 Πάνω Aρχιμανδρίτα-& Κάτω Αρχιμ., 6201 Φασούλα, 6202 Μούσερε, 6203 Μάρωνας, 6204 Μαμώνια, 6205 'Αγιος Γεώργιος, 6206 Σταυροκόννου, 6207 Πραστιό, 6208 Τραχυπέδουλα, 6210 Κελοκέδαρα, 6211 Σαλαμιού, 6212 Κιδάσι, 6213 Κέδαρες, 6214 Μέσανα, 6215 Πραιτώρι, 6216 Φιλούσα (Κελοκεδάρων), 6217 Αρμίνου, 6218 'Αγιος Νικόλαος (Περ. Πέραβασα), 6219 'Αγιος Ιωάννης (Περ. Μαλούντα), 6220 Αμαργέτη, 6221 Αγία Μαρίνα (Κελοκεδάρων), 6222 Πενταλιά, 6223 Φάλεια, 6224 Γαλαταριά, 6225 Κοιλίνεια, 6226 Βρέτσια, 6227 Στατός-'Αγιος Φώτιος-&Αμπελίτης, 6228 Λαπηθιού, 6229 Μαμουντάλη, 6230 Πάνω Παναγιά-&Μονή Χρυσορ.&Αγιά, 6231 Ασπρογιά, 6300 Ψάθι, 6301 'Αγιος Δημητριανός, 6302 Κανναβιού (Περιλ. Μελαμιού), 6303 Θρίνια (Δρίνια), 6304 Μηλιά, 6305 Κρίτου Μαρόττου, 6306 Φύτη, 6307 Λάσα, 6308 Δρύμου, 6310 Σίμου, 6311 Αναδιού, 6312 Σάραμα, 6313 Ευρέτου, 6314 Τριμιθούσα, 6315 Φιλούσα (Χρυσοχούς), 6316 Κιός, 6317 Ζαχαριά, 6318 Μελαδειά, Λυσός -Αγ. Μερκούρ & Σταυρός της Ψώκας, 6319 Μελάνδρα, 6320 Λυσός-&Αγ.Μερκούρ.&Σταυρός Ψώκ., 6321 Περιστερώνα, 6330 Θελέτρα, 6331 Γιόλου, 6332 Πάνω Ακουρδάλεια, 6333 Μηλιού -& Μονή Αγίων Αναργύρων, 6334 Κάτω Ακουρδάλεια, 6335 Τέρα, 6336 Κρίτου Τέρα, 6337 Σκούλλη, 6338 Χόλη, 6339 Λουκρουνού, 6340 Καραμουλλήδες, 6341 Χρυσοχού, 6343 Δήμος Πόλεως Χρυσοχούς, 6344 Νέο Χωριό (Περ.Λουτρά Αφροδίτης), 6345 Γουδί, 6350 Κάτω Αρόδες, 6351 Πάνω Αρόδες, 6352 'Ινεια, 6353 Δρούσεια (Περιλ. Πιττόκοπος), 6354 Φασλί, 6355 Ανδρολίκου, 6360 Πελαθούσα -& Μύρμιγκωφ & Λίμνη, 6361 Κυνούσα, 6362 Μακούντα, 6363 Αργάκα, 6364 Γιαλιά, 6365 Αγία Μαρίνα (Χρυσοχούς), 6366 Νέα Δήμματα, 6367 Πομός (Περιλ. Παλιάμπελα), 6368 Στενή, 6369 Άγιος Ισίδωρος, 6370 Λιβάδι.

Občine, upravičene do prehodne pomoči po členu 87(3)(c) Pogodbe ES za obdobje 1.1.2007-31.12.2008 z intenzivnostjo pomoči v višini 10 %

1000 Δήμος Λευκωσίας, 1010 Δήμος Αγίου Δομετίου, 1011 Δήμος 'Εγκωμης, 1013 Δήμος Αγλαντζιάς (Αγλαγγιά), 4101 Τρούλλοι, 4104 Πύλα, 5013 Δήμος Γερμασόγειας, 6020 Χλώρακας, 6021 Λέμπα, 6027 Κισσόνεργα, 6133 Δήμος Πέγειας & Αγ. Γεωργίου Πέγειας.

---

(1)  Za naložbene projekte z upravičenimi odhodki, ki ne presegajo 50 milijonov EUR, se ta zgornja meja poveča za 10 odstotnih točk za srednje velika podjetja in 20 odstotnih točk za mala podjetja, kakor je določeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36). Za velike naložbene projekte z upravičenimi odhodki, ki presegajo 50 milijonov EUR, se ta zgornja meja prilagodi v skladu z odstavkom 67 Smernic o državni regionalni pomoči za 2007-2013.

(2)  Možno je, da bo ena ali več teh regij še naprej upravičenih do pomoči po členu 87(3)(a) in se bo zgornja meja za obdobje 1.1.2011-31.12.2013 zvišala na 30 %, če bo pregled, izveden leta 2010, pokazal, da je BDP na prebivalca v zadevni regiji padel pod 75 % povprečja EU-25.

(3)  Za naložbene projekte z upravičenimi odhodki, ki ne presegajo 50 milijonov EUR, se ta zgornja meja poveča za 10 odstotnih točk za srednje velika podjetja in 20 odstotnih točk za mala podjetja, kakor je določeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36). Za velike naložbene projekte z upravičenimi odhodki, ki presegajo 50 milijonov EUR, se ta zgornja meja prilagodi v skladu z odstavkom 67 Smernic o državni regionalni pomoči za 2007-2013.

---