# Eiropas Savienības C 70/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 70 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 27. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 70

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 27. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2007/C 070/01 | Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam | 1 |
| 2007/C 070/02 | Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2006.–2010. gadam | 5 |
| 2007/C 070/03 | Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam | 9 |
| 2007/C 070/04 | Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2006.–2010. gadam | 13 |
| 2007/C 070/05 | Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2006.-2011. gadam | 17 |
| 2007/C 070/06 | Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam | 21 |
| 2007/C 070/07 | Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam | 24 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2007/C 070/01

Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam

1

2007/C 070/02

Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2006.–2010. gadam

5

2007/C 070/03

Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam

9

2007/C 070/04

Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2006.–2010. gadam

13

2007/C 070/05

Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2006.-2011. gadam

17

2007/C 070/06

Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam

21

2007/C 070/07

Padomes atzinums (2007. gada 27. februāris) par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam

24

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 070/08 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 27 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 070/08

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

27

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 070/09 | Euro maiņas kurss | 35 |
| | DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI |
| 2007/C 070/10 | Slovākijas valsts procedūra, ar ko piešķir ierobežotas gaisa satiksmes tiesības | 36 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 070/09

Euro maiņas kurss

35

DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

2007/C 070/10

Slovākijas valsts procedūra, ar ko piešķir ierobežotas gaisa satiksmes tiesības

36

| | V   Atzinumi un paziņojumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2007/C 070/11 | AicinĀjums iesniegt priekŠlikumus — EACEA/03/07 — Jaunatne pasaulĒ: sadarbĪba ar valstĪm, kas nav eiropas savienĪbas kaimiŅvalstis — Programma Jaunatne darbībĀ | 40 |
| 2007/C 070/12 | Aicinājums iesniegt priekšlikumus — EACEA/02/07 — Aicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem jauninājumu un kvalitātes veicināšanai jaunatnes jomā — Programma Jaunatne darbībā | 42 |

V   Atzinumi un paziņojumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2007/C 070/11

AicinĀjums iesniegt priekŠlikumus — EACEA/03/07 — Jaunatne pasaulĒ: sadarbĪba ar valstĪm, kas nav eiropas savienĪbas kaimiŅvalstis — Programma Jaunatne darbībĀ

40

2007/C 070/12

Aicinājums iesniegt priekšlikumus — EACEA/02/07 — Aicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem jauninājumu un kvalitātes veicināšanai jaunatnes jomā — Programma Jaunatne darbībā

42

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2007. gada 27. februāris)

par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam

(2007/C 70/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja Īrijas atjaunināto stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja Īrijas atjaunināto stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no 5,4 % 2006. gadā samazināsies vidēji līdz mazliet virs 4,5 % pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieauguma pieņēmumiem, lai gan dzīvojamo māju celtniecības apjomu straujā samazināšanās un īpašumu cenu kritums ir nozīmīgi riski. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no 5,4 % 2006. gadā samazināsies vidēji līdz mazliet virs 4,5 % pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieauguma pieņēmumiem, lai gan dzīvojamo māju celtniecības apjomu straujā samazināšanās un īpašumu cenu kritums ir nozīmīgi riski. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama.

| (3) | Vispārējās valdības bilancē 2006. gadam programmā ir prognozēts pārpalikums 2,3 % apmērā no IKP, salīdzinot ar budžeta deficītu 0,6 % no IKP iepriekšējā atjauninājumā; nesenāki centrālās valdības kases dati liecina pat par vēl lielāku pārpalikumu aptuveni 2,5 % apmērā no IKP. Negaidīti labie rezultāti salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir panākti, pateicoties ieņēmumiem, un jo īpaši atspoguļo īpašuma tirgus uzplaukumu, kas šajā jomā ietekmē ar mājokļiem saistītos nodokļus, un mazākā mērā — ražošanas pieaugumu, kas līdzīgā veidā ietekmē citus svarīgos nodokļus. Aplēstie nominālie izdevumi pamatā atbilst budžetam. |
| --- | --- |

(3)

Vispārējās valdības bilancē 2006. gadam programmā ir prognozēts pārpalikums 2,3 % apmērā no IKP, salīdzinot ar budžeta deficītu 0,6 % no IKP iepriekšējā atjauninājumā; nesenāki centrālās valdības kases dati liecina pat par vēl lielāku pārpalikumu aptuveni 2,5 % apmērā no IKP. Negaidīti labie rezultāti salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir panākti, pateicoties ieņēmumiem, un jo īpaši atspoguļo īpašuma tirgus uzplaukumu, kas šajā jomā ietekmē ar mājokļiem saistītos nodokļus, un mazākā mērā — ražošanas pieaugumu, kas līdzīgā veidā ietekmē citus svarīgos nodokļus. Aplēstie nominālie izdevumi pamatā atbilst budžetam.

| (4) | Īrijas vidēja termiņa budžeta stratēģijas pamatā ir budžeta ilgtspējības nodrošināšana, ievērojot Stabilitātes un attīstības paktu. Ir prognozēts, ka pārpalikums tiks saglabāts visā programmas laikā, samazinot no prognozētā pārpalikuma 2,3 % apjomā no IKP 2006. gadā līdz 1,2 % 2007. gadā, un pakāpeniski samazinot līdz 0,6 % 2009. gadā. primārais pārpalikums samazinās līdzīgi no prognozētiem 3,3 % no IKP 2006. gadā līdz 1,6 % no IKP 2009. gadā. Cēlonis tam, ka 2007. gada budžetā paredzētais pārpalikums samazinās uz pusi, ir lielāka plānoto izdevumu attiecība, — pieaugums, kas galvenokārt saistīts ar lielākiem sociāliem pabalstiem; tiek prognozēts, ka 2008. un 2009. gadā samazināsies gan ieņēmumu, gan izdevumu attiecība, — izdevumu attiecība gan tikai mazliet. Salīdzinājumā ar prognozēm iepriekšējā atjauninājumā (līdz 2008. gadam) ievērojamais 2006. gada bilances pārpalikuma pieaugums, kas sasniegts, pateicoties negaidīti augstajam ieņēmumu apjomam, ir ietekmējis ieņēmumu, kā arī pārpalikuma un primārā pārpalikuma attiecību divos turpmākajos gados, lai gan ar sarūkošu tendenci un praktiski bez izmaiņām izdevumu attiecības profilā. |
| --- | --- |

(4)

Īrijas vidēja termiņa budžeta stratēģijas pamatā ir budžeta ilgtspējības nodrošināšana, ievērojot Stabilitātes un attīstības paktu. Ir prognozēts, ka pārpalikums tiks saglabāts visā programmas laikā, samazinot no prognozētā pārpalikuma 2,3 % apjomā no IKP 2006. gadā līdz 1,2 % 2007. gadā, un pakāpeniski samazinot līdz 0,6 % 2009. gadā. primārais pārpalikums samazinās līdzīgi no prognozētiem 3,3 % no IKP 2006. gadā līdz 1,6 % no IKP 2009. gadā. Cēlonis tam, ka 2007. gada budžetā paredzētais pārpalikums samazinās uz pusi, ir lielāka plānoto izdevumu attiecība, — pieaugums, kas galvenokārt saistīts ar lielākiem sociāliem pabalstiem; tiek prognozēts, ka 2008. un 2009. gadā samazināsies gan ieņēmumu, gan izdevumu attiecība, — izdevumu attiecība gan tikai mazliet. Salīdzinājumā ar prognozēm iepriekšējā atjauninājumā (līdz 2008. gadam) ievērojamais 2006. gada bilances pārpalikuma pieaugums, kas sasniegts, pateicoties negaidīti augstajam ieņēmumu apjomam, ir ietekmējis ieņēmumu, kā arī pārpalikuma un primārā pārpalikuma attiecību divos turpmākajos gados, lai gan ar sarūkošu tendenci un praktiski bez izmaiņām izdevumu attiecības profilā.

| (5) | Plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, no pārpalikuma mazliet zem 3 % no IKP 2006. gadā samazināsies līdz mazliet virs 1,5 % 2009. gadā. Tāpat kā iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko programmā plānots lielā mērā saglabāt visā programmas periodā. Tā kā pats VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,25 % no IKP), sasniedzot programmas strukturālo līdzsvaru, būtu jābūt īstenotam arī mērķim nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. VTM iekļaujas robežās, kas norādītas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, no pārpalikuma mazliet zem 3 % no IKP 2006. gadā samazināsies līdz mazliet virs 1,5 % 2009. gadā. Tāpat kā iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko programmā plānots lielā mērā saglabāt visā programmas periodā. Tā kā pats VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,25 % no IKP), sasniedzot programmas strukturālo līdzsvaru, būtu jābūt īstenotam arī mērķim nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. VTM iekļaujas robežās, kas norādītas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā.

| (6) | Budžeta prognožu riski programmā kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, makroekonomiskā situācija, kas sākumā, iespējams, pārsniegs gaidīto, var attīstīties mazāk labvēlīgi, nekā plānots; līdz ar to būtiski mazāki var būt arī noteikti ieņēmumi — jo īpaši tie, kas ir cieši saistīti ar mājokļu tirgu. No otras puses, šķiet, ka prognozes par citiem ieņēmumiem kopumā ņemot ir bijušas piesardzīgas, un izdevumi pēdējos gados nav pārsnieguši plānoto līmeni vai ir bijuši tuvu tam. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta prognožu riski programmā kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, makroekonomiskā situācija, kas sākumā, iespējams, pārsniegs gaidīto, var attīstīties mazāk labvēlīgi, nekā plānots; līdz ar to būtiski mazāki var būt arī noteikti ieņēmumi — jo īpaši tie, kas ir cieši saistīti ar mājokļu tirgu. No otras puses, šķiet, ka prognozes par citiem ieņēmumiem kopumā ņemot ir bijušas piesardzīgas, un izdevumi pēdējos gados nav pārsnieguši plānoto līmeni vai ir bijuši tuvu tam.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā programmas periodā saglabātu VTM, kā paredzēts programmā. Turklāt tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta deficīta robeža 3 % apmērā no IKP, ja programmas laikā saglabājas normālas makroekonomiskas svārstības. Fiskālā politika 2008. un 2009. gadam ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Savukārt 2007. gadā strukturālā bilance būtiski pasliktinās, radot risku, ka programmā paredzētā finanšu politika ekonomikai labvēlīgā situācijā šajā gadā varētu būt procikliska, no kā ir jāizvairās saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā programmas periodā saglabātu VTM, kā paredzēts programmā. Turklāt tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta deficīta robeža 3 % apmērā no IKP, ja programmas laikā saglabājas normālas makroekonomiskas svārstības. Fiskālā politika 2008. un 2009. gadam ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Savukārt 2007. gadā strukturālā bilance būtiski pasliktinās, radot risku, ka programmā paredzētā finanšu politika ekonomikai labvēlīgā situācijā šajā gadā varētu būt procikliska, no kā ir jāizvairās saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir samazinājies līdz aptuveni 25 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas laikā samazināsies par 3 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir samazinājies līdz aptuveni 25 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas laikā samazināsies par 3 procentu punktiem.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Īrijā krietni pārsniedz vidējo ES rādītāju, galvenokārt tāpēc, ka valsts iedzīvotāji ir salīdzinoši gados jauni — līdz ar to nākamajās desmitgadēs ievērojami pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP, ko daļēji ietekmēs tas, ka pensiju sistēma sasniegs briedumu. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kas salīdzinājumā ar 2005. gadu ir labāks, būtiski palīdz atvieglināt prognozēto iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, bet ar to nepietiek, lai pilnībā kompensētu būtisko ar iedzīvotāju novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu. Kā atzīts programmā, lielu primāro pārpalikumu uzturēšana vidējā termiņā un īstenošanas pasākumi ar mērķi apturēt būtisko ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu palīdzētu samazināt riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Īrijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Īrijā krietni pārsniedz vidējo ES rādītāju, galvenokārt tāpēc, ka valsts iedzīvotāji ir salīdzinoši gados jauni — līdz ar to nākamajās desmitgadēs ievērojami pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP, ko daļēji ietekmēs tas, ka pensiju sistēma sasniegs briedumu. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kas salīdzinājumā ar 2005. gadu ir labāks, būtiski palīdz atvieglināt prognozēto iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, bet ar to nepietiek, lai pilnībā kompensētu būtisko ar iedzīvotāju novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu. Kā atzīts programmā, lielu primāro pārpalikumu uzturēšana vidējā termiņā un īstenošanas pasākumi ar mērķi apturēt būtisko ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu palīdzētu samazināt riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Īrijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks.

| (10) | Stabilitātes programmā nav ietverts kvalitatīvais novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā nav sniegta sistemātiska informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Tomēr stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās paredzēts turpināt īstenot vērienīgus infrastruktūras uzlabošanas plānus, galvenokārt saistībā ar 2007. gada janvārī publicēto valsts attīstības plānu, savukārt stabilitātes programma papildina valsts reformu programmā paredzētās darbības ar sīki izstrādātu aprakstu par pasākumiem, kas paredzēti valsts finanšu institucionālo iezīmju uzlabošanai, jo īpaši par pasākumiem, lai palielinātu nodokļu iekasēšanas efektivitāti un panāktu efektīvāku nodokļu iekasēšanu un palielinātu rentabilitāti izdevumu pārvaldībā. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā nav ietverts kvalitatīvais novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā nav sniegta sistemātiska informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Tomēr stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās paredzēts turpināt īstenot vērienīgus infrastruktūras uzlabošanas plānus, galvenokārt saistībā ar 2007. gada janvārī publicēto valsts attīstības plānu, savukārt stabilitātes programma papildina valsts reformu programmā paredzētās darbības ar sīki izstrādātu aprakstu par pasākumiem, kas paredzēti valsts finanšu institucionālo iezīmju uzlabošanai, jo īpaši par pasākumiem, lai palielinātu nodokļu iekasēšanas efektivitāti un panāktu efektīvāku nodokļu iekasēšanu un palielinātu rentabilitāti izdevumu pārvaldībā.

| (11) | Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (2).

Padome uzskata, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un ka budžeta stratēģija ir labs fiskālās politikas piemērs, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Jebkurā gadījumā būtu saprātīgi saglabāt manevrēšanas telpu gadījumam, ja notiktu nelabvēlīgs pavērsiens līdzšinējā izaugsmes gaitā, ko virza dinamiskā mājokļu nozares attīstība.

Ņemot vērā izklāstīto novērtējumu, jo īpaši prognozes par to izdevumu palielināšanos, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu, Padome aicina Īriju turpināt īstenot pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību un izvairītos no procikliskas politikas nākamajos gados.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | SP 2006. g. dec. | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |
| COM 2006. g. nov. | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. dec. | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |
| COM 2006. g. nov. | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. dec. (3) | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 |
| COM 2006. g. nov. (7) | – 0,5 | – 1,4 | – 1,9 | – 2,7 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. (3) | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |
| COM 2006. g. nov. | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |
| COM 2006. g. nov. | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. (3) | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| COM 2006. g. nov. | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. (3) | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | n.d. |
| Strukturālā bilance (4)

  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. (5) | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| COM 2006. g. nov. (6) | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |
| COM 2006. g. nov. | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | n.d. |
| Avots:

  Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

SP 2006. g. dec.

5,5

5,4

5,3

4,6

4,1

COM 2006. g. nov.

5,5

5,3

5,3

4,3

n.d.

SP 2006. g. dec.

4,6

4,8

5,0

4,8

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. dec.

2,2

2,7

2,6

2,0

1,7

COM 2006. g. nov.

2,2

2,9

2,7

2,2

n.d.

SP 2006. g. dec.

2,2

2,0

2,0

1,8

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. dec. (3)

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

COM 2006. g. nov. (7)

– 0,5

– 1,4

– 1,9

– 2,7

n.d.

SP 2005. g. dec. (3)

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

1,1

2,3

1,2

0,9

0,6

COM 2006. g. nov.

1,1

1,2

0,9

0,4

n.d.

SP 2006. g. dec.

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

2,1

3,3

2,3

1,8

1,6

COM 2006. g. nov.

2,1

2,2

1,9

1,4

n.d.

SP 2006. g. dec.

1,5

0,6

0,4

0,5

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec. (3)

1,3

2,8

1,8

1,8

1,6

COM 2006. g. nov.

1,3

1,7

1,6

1,5

n.d.

SP 2005. g. dec. (3)

0,8

0,2

0,1

0,1

n.d.

Strukturālā bilance (4)

(% no IKP)

SP 2006. g. dec. (5)

1,6

2,7

1,8

1,8

1,6

COM 2006. g. nov. (6)

1,6

1,7

1,6

1,5

n.d.

SP 2005. g. dec.

0,8

0,2

0,1

0,1

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

27,4

25,1

23,0

22,4

21,9

COM 2006. g. nov.

27,4

25,8

24,4

23,6

n.d.

SP 2005. g. dec.

28,0

28,0

28,2

28,3

n.d.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.)Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti, nav sniegti dati par privātā patēriņa, valsts patēriņa un ieguldījumu deflatoriem, par neto aizdevumiem/ aizņēmumiem privātajā sektorā, valsts izdevumu sadalījumu pa funkcijām un vispārējās valdības parāda krājumu un plūsmu korekcijas sadalījumu.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi 2005. gadā - 0,3 % (pieņēmumi: sk. 4. piezīmi), un 0,1 % no IKP 2006. gadā (norādīts programmā); par programmu 2007.-2009. gadam informācija nav sniegta.

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozes (- 0,3 % no IKP 2005. gadā, t.i., pārpalikuma samazinājums).

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % un 5,2 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/5

---

PADOMES ATZINUMS

(2007. gada 27. februāris)

par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2006.–2010. gadam

(2007/C 70/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. gada līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. gada līdz 2010. gadam.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums uz laiku palēnināsies no 2,3 % 2006. gadā līdz 1,4 % 2007. gadā, bet pēc tam programmas atlikušajā laikā IKP tiek prognozēts vidēji 1,75 %. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (atbilstīgi pēdējam oficiālajam novērtējumam IKP pieaugums 2006. gadā ir 2,7 %), šķiet pamatots ar reālistiskiem pieņēmumiem par laikposmu līdz 2008. gadam un ar piesardzīgākiem pieņēmumiem par pārējo programmas periodu, salīdzinot ar Komisijas prognozēm par iespējamo izaugsmi. Programmā iekļautās prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet pārāk optimistiskas. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums uz laiku palēnināsies no 2,3 % 2006. gadā līdz 1,4 % 2007. gadā, bet pēc tam programmas atlikušajā laikā IKP tiek prognozēts vidēji 1,75 %. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (atbilstīgi pēdējam oficiālajam novērtējumam IKP pieaugums 2006. gadā ir 2,7 %), šķiet pamatots ar reālistiskiem pieņēmumiem par laikposmu līdz 2008. gadam un ar piesardzīgākiem pieņēmumiem par pārējo programmas periodu, salīdzinot ar Komisijas prognozēm par iespējamo izaugsmi. Programmā iekļautās prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet pārāk optimistiskas.

| (3) | Salīdzinot ar mērķi 3,3 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā, 2006. gadam programmā paredzēts vispārējās valdības deficīts 2,1 % no IKP (ar jaunāko valdības paziņojumu tas ir koriģēts, samazinot līdz 1,9 %). Valdība saņēma negaidīti augstus nodokļu ieņēmumus, kas atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam 2006. gadā netika iztērēti. Tagad tiek prognozēts, ka nodokļu slogs (t.i., nodokļu ieņēmumi un sociālās iemaksas) 2006. gadā palielināsies līdz 40 % no IKP, kas ir apmēram par 1 % no IKP lielāks nekā iepriekšējā atjauninājumā prognozētais. Vispārējās valdības izdevumi 2006. gadā ir tikuši kontrolēti. Mazliet sasprindzinātākā budžeta izpilde ir mazāku monetāro pārvedumu dēļ, ko galvenokārt izraisījuši uzlabojumi darba tirgū, kas mazināja Federālās nodarbinātības aģentūras izdevumus. Turklāt procentu izmaksas un subsīdijas ir bijušas zemākas nekā gaidīts. |
| --- | --- |

(3)

Salīdzinot ar mērķi 3,3 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā, 2006. gadam programmā paredzēts vispārējās valdības deficīts 2,1 % no IKP (ar jaunāko valdības paziņojumu tas ir koriģēts, samazinot līdz 1,9 %). Valdība saņēma negaidīti augstus nodokļu ieņēmumus, kas atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam 2006. gadā netika iztērēti. Tagad tiek prognozēts, ka nodokļu slogs (t.i., nodokļu ieņēmumi un sociālās iemaksas) 2006. gadā palielināsies līdz 40 % no IKP, kas ir apmēram par 1 % no IKP lielāks nekā iepriekšējā atjauninājumā prognozētais. Vispārējās valdības izdevumi 2006. gadā ir tikuši kontrolēti. Mazliet sasprindzinātākā budžeta izpilde ir mazāku monetāro pārvedumu dēļ, ko galvenokārt izraisījuši uzlabojumi darba tirgū, kas mazināja Federālās nodarbinātības aģentūras izdevumus. Turklāt procentu izmaksas un subsīdijas ir bijušas zemākas nekā gaidīts.

| (4) | Galvenais programmā norādītais vidējā termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt valsts finanšu stāvokļa ilgstpēju ilgtermiņā. Lai to panāktu, programmā ierosināts turpināt budžeta konsolidāciju, vienlaikus uzlabojot apstākļus izaugsmei un nodarbinātībai. Pēc paredzētās pārmērīgā deficīta novēršanas 2006. gadā tiek prognozēts, ka deficīta attiecība samazināsies par 0,5 procentu punktu (izņemot 2008. gadu), lai sasniegtu 0,5 % no IKP 2010. gadā. Primārās bilances uzlabojums izdarīts pēc tāda paša parauga ar pārpalikumu, kas sasniegs 2 % no IKP līdz 2010. gadam. Kaut arī budžeta ieņēmumu daļā piemēro korektīvus pasākumus, jo īpaši standarta PVN likmes paaugstinājumu no 16 % līdz 19 %, salīdzinājumos pa gadiem gan ieņēmumu, gan izmaksu attiecība ir noteikta ar lejupejošu tendenci. Izdevumu attiecība tiešām kristos par 2,5 procentu punktiem, sasniedzot 43 % no IKP līdz 2010. gadam, ko galvenokārt plāno panākt, ierobežojot sociālos izdevumus. Tiek prognozēts, ka tajā pašā laikā ieņēmumu un IKP attiecība samazināsies par 1,5 procentu punktiem līdz 42 % no IKP līdz 2010. gadam; nodokļu daļas palielināšanos (piem., standarta PVN likmes paaugstinājumu 2007. gadā) kopumā kompensē sociālo iemaksu samazinājums (bezdarba apdrošināšanas likmes samazinājuma 2007. gadā un iemaksu daļas lejupejošās tendences dēļ), savukārt nenodokļu ieņēmumi samazinās. Salīdzinot ar iepriekšējo atjauninājumu, katru gadu tiek izvirzīti arvien lielāki budžeta mērķi, kaut arī 2008. gadā korekcijas netiek plānotas. |
| --- | --- |

(4)

Galvenais programmā norādītais vidējā termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt valsts finanšu stāvokļa ilgstpēju ilgtermiņā. Lai to panāktu, programmā ierosināts turpināt budžeta konsolidāciju, vienlaikus uzlabojot apstākļus izaugsmei un nodarbinātībai. Pēc paredzētās pārmērīgā deficīta novēršanas 2006. gadā tiek prognozēts, ka deficīta attiecība samazināsies par 0,5 procentu punktu (izņemot 2008. gadu), lai sasniegtu 0,5 % no IKP 2010. gadā. Primārās bilances uzlabojums izdarīts pēc tāda paša parauga ar pārpalikumu, kas sasniegs 2 % no IKP līdz 2010. gadam. Kaut arī budžeta ieņēmumu daļā piemēro korektīvus pasākumus, jo īpaši standarta PVN likmes paaugstinājumu no 16 % līdz 19 %, salīdzinājumos pa gadiem gan ieņēmumu, gan izmaksu attiecība ir noteikta ar lejupejošu tendenci. Izdevumu attiecība tiešām kristos par 2,5 procentu punktiem, sasniedzot 43 % no IKP līdz 2010. gadam, ko galvenokārt plāno panākt, ierobežojot sociālos izdevumus. Tiek prognozēts, ka tajā pašā laikā ieņēmumu un IKP attiecība samazināsies par 1,5 procentu punktiem līdz 42 % no IKP līdz 2010. gadam; nodokļu daļas palielināšanos (piem., standarta PVN likmes paaugstinājumu 2007. gadā) kopumā kompensē sociālo iemaksu samazinājums (bezdarba apdrošināšanas likmes samazinājuma 2007. gadā un iemaksu daļas lejupejošās tendences dēļ), savukārt nenodokļu ieņēmumi samazinās. Salīdzinot ar iepriekšējo atjauninājumu, katru gadu tiek izvirzīti arvien lielāki budžeta mērķi, kaut arī 2008. gadā korekcijas netiek plānotas.

| (5) | Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i. cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies, samazinot deficītu no apmēram 2 % no IKP 2006. gadā līdz 0,5 % programmas perioda beigās, — vidēji par gandrīz 0,5 % no IKP gadā. Tāpat kā iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kas izklāstīts programmā, ir strukturālā ziņā līdzsvarots stāvoklis, kuru programmā nav paredzēts sasniegt programmas periodā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % apmērā no IKP), to sasniedzot, būtu jābūt sasniegtam arī mērķim nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas norādītas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i. cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies, samazinot deficītu no apmēram 2 % no IKP 2006. gadā līdz 0,5 % programmas perioda beigās, — vidēji par gandrīz 0,5 % no IKP gadā. Tāpat kā iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kas izklāstīts programmā, ir strukturālā ziņā līdzsvarots stāvoklis, kuru programmā nav paredzēts sasniegt programmas periodā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % apmērā no IKP), to sasniedzot, būtu jābūt sasniegtam arī mērķim nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas norādītas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Programmā budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti 2007. gadam, bet pēc tam budžeta izpilde varētu būt sliktāka nekā prognozēts. Konkrēti, joprojām ir risks, ka paredzētā sociālo izmaksu attiecības samazināšanās netiks sasniegta bez papildu pasākumiem, kas programmā nav noteikti. Patiešām, atjauninājumā ir noteikts, ka ir vajadzīgas turpmākas darba tirgus un sociālā nodrošinājuma sistēmu reformas. In addition, a certain risk stems from the planned company tax reform in 2008. Tādējādi var izrādīties, ka iespējams iztrūkums uzņēmumu ienākumu nodokļu ieņēmumos jākompensē ar izdevumu papildu ierobežošanu. Neņemot vērā minēto reformu, ieņēmumu prognozes ir piesardzīgas. Kopumā tomēr netiek novērsti negatīvi budžeta korekcijas riski, jo īpaši, īstenojot korekcijas programmas pēdējos gados. |
| --- | --- |

(6)

Programmā budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti 2007. gadam, bet pēc tam budžeta izpilde varētu būt sliktāka nekā prognozēts. Konkrēti, joprojām ir risks, ka paredzētā sociālo izmaksu attiecības samazināšanās netiks sasniegta bez papildu pasākumiem, kas programmā nav noteikti. Patiešām, atjauninājumā ir noteikts, ka ir vajadzīgas turpmākas darba tirgus un sociālā nodrošinājuma sistēmu reformas. In addition, a certain risk stems from the planned company tax reform in 2008. Tādējādi var izrādīties, ka iespējams iztrūkums uzņēmumu ienākumu nodokļu ieņēmumos jākompensē ar izdevumu papildu ierobežošanu. Neņemot vērā minēto reformu, ieņēmumu prognozes ir piesardzīgas. Kopumā tomēr netiek novērsti negatīvi budžeta korekcijas riski, jo īpaši, īstenojot korekcijas programmas pēdējos gados.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, vienu gadu pirms Padomes noteiktā termiņa budžeta stāvoklis programmā atbilst budžeta pārmērīgā deficīta novēršanai līdz 2006. gadam. Turklāt šķiet, ka, neskatoties uz dažiem riskiem attiecībā uz 2008. gadu, tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2007. gada netiktu pārkāpta deficīta robeža — 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi turpmākajos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas jākāpina korekciju temps, jo īpaši 2008. gadā, lai panāktu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Konkrēti, netiek plānots strukturālās bilances uzlabojums 2008. gadā, kad lielākoties ir gaidāms ekonomisks uzplaukums. Izdarot prasītās strukturālās korekcijas, vidējā termiņa mērķi faktiski varētu sasniegt programmas laikā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, vienu gadu pirms Padomes noteiktā termiņa budžeta stāvoklis programmā atbilst budžeta pārmērīgā deficīta novēršanai līdz 2006. gadam. Turklāt šķiet, ka, neskatoties uz dažiem riskiem attiecībā uz 2008. gadu, tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2007. gada netiktu pārkāpta deficīta robeža — 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi turpmākajos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas jākāpina korekciju temps, jo īpaši 2008. gadā, lai panāktu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Konkrēti, netiek plānots strukturālās bilances uzlabojums 2008. gadā, kad lielākoties ir gaidāms ekonomisks uzplaukums. Izdarot prasītās strukturālās korekcijas, vidējā termiņa mērķi faktiski varētu sasniegt programmas laikā.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā nostabilizēsies un būs 67,9 % no IKP, kas ir vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas laikā samazināsies par 3,5 procentu punktiem. Parāda attiecība var izrādīties mazāk labvēlīga, kā prognozēts programmā, ņemot vērā deficīta mērķu apdraudējumu un neskaidrību par parādu samazinošām krājumu plūsmas korekcijām, kas paredzētas programmā. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, parāda attiecības samazināšanās varētu izrādīties nepietiekama, lai programmas periodā sasniegtu atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā nostabilizēsies un būs 67,9 % no IKP, kas ir vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas laikā samazināsies par 3,5 procentu punktiem. Parāda attiecība var izrādīties mazāk labvēlīga, kā prognozēts programmā, ņemot vērā deficīta mērķu apdraudējumu un neskaidrību par parādu samazinošām krājumu plūsmas korekcijām, kas paredzētas programmā. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, parāda attiecības samazināšanās varētu izrādīties nepietiekama, lai programmas periodā sasniegtu atsauces vērtību.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Vācijā tuvojas vidējam ES radītājam, kaut arī pensiju izdevumu pieaugums ir mazliet mazāks nekā daudzās citās valstīs, pateicoties jau īstenotajām pensiju reformām. Ir pieņemts normatīvā akta projekts, lai no 2012. gada pakāpeniski palielinātu oficiālo pensionēšanās vecumu līdz 67 gadiem. Lai gan tiek piešķirti atbrīvojumi no lielāka pensionēšanās vecuma, tas veicinās valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Turklāt turpmāku privāto pensiju shēmu izveide pozitīvi ietekmētu pensiju ieņēmumus. Sākotnējais budžeta stāvoklis ietver risku ilgtspējīgām valsts finansēm, pat pirms tiek ņemta vērā iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda apmērs pārsniedz Līgumā paredzēto atsauces vērtību. Kopumā Vācijai draud vidēji liels risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Vācijā tuvojas vidējam ES radītājam, kaut arī pensiju izdevumu pieaugums ir mazliet mazāks nekā daudzās citās valstīs, pateicoties jau īstenotajām pensiju reformām. Ir pieņemts normatīvā akta projekts, lai no 2012. gada pakāpeniski palielinātu oficiālo pensionēšanās vecumu līdz 67 gadiem. Lai gan tiek piešķirti atbrīvojumi no lielāka pensionēšanās vecuma, tas veicinās valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Turklāt turpmāku privāto pensiju shēmu izveide pozitīvi ietekmētu pensiju ieņēmumus. Sākotnējais budžeta stāvoklis ietver risku ilgtspējīgām valsts finansēm, pat pirms tiek ņemta vērā iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda apmērs pārsniedz Līgumā paredzēto atsauces vērtību. Kopumā Vācijai draud vidēji liels risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību.

| (10) | Stabilitātes programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā nav sniegta sistemātiska informācija par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un tās budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Konkrēti, 2008. gada uzņēmumu peļņas nodokļa reforma un veselības aprūpes reforma ir ierosināta abās programmās. Turklāt federālās sistēmas reformas otrajā posmā abas programmas paredz pārskatīt fiskālās attiecības starp pārvaldes līmeņiem, lai uzlabotu uzskaiti katrā līmenī. Turklāt šajā sakarā stabilitātes programmā ir atzīta vajadzība izstrādāt organizatorisku sistēmu, kas nodrošinātu budžeta disciplīnu visos pārvaldes līmeņos un paredzētu pasākumus radušos budžeta krīžu novēršanai. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā nav sniegta sistemātiska informācija par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un tās budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Konkrēti, 2008. gada uzņēmumu peļņas nodokļa reforma un veselības aprūpes reforma ir ierosināta abās programmās. Turklāt federālās sistēmas reformas otrajā posmā abas programmas paredz pārskatīt fiskālās attiecības starp pārvaldes līmeņiem, lai uzlabotu uzskaiti katrā līmenī. Turklāt šajā sakarā stabilitātes programmā ir atzīta vajadzība izstrādāt organizatorisku sistēmu, kas nodrošinātu budžeta disciplīnu visos pārvaldes līmeņos un paredzētu pasākumus radušos budžeta krīžu novēršanai.

| (11) | Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (2).

Kopumā Padome atjaunināto programmu uzskata par piemērotu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai 2006. gadā, vienu gadu pirms Padomes noteiktā termiņa, un turpmākajos gados tiks panākts zināms progress vidēja termiņa mērķa sasniegšanā. Tomēr ir riski, kas saistīti ar budžeta mērķu sasniegšanu.

Ņemot vērā minēto novērtējumu, Padome aicina Vāciju:

| i) | Izmantojot ekonomikas uzplaukumu, 2008. gadā uzlabot strukturālās korekcijas, tostarp, jebkurus papildu ieņēmumus izmantojot deficīta samazināšanai, pēc tam turpmākajos gados turpināt fiskālo konsolidāciju, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi, saglabājot stingru izmaksu kontroli un vienlaikus nodrošinot, ka izsludinātā uzņēmumu peļņas nodokļu sistēmas reforma neapdraud fiskālo konsolidāciju; |
| --- | --- |

i)

Izmantojot ekonomikas uzplaukumu, 2008. gadā uzlabot strukturālās korekcijas, tostarp, jebkurus papildu ieņēmumus izmantojot deficīta samazināšanai, pēc tam turpmākajos gados turpināt fiskālo konsolidāciju, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi, saglabājot stingru izmaksu kontroli un vienlaikus nodrošinot, ka izsludinātā uzņēmumu peļņas nodokļu sistēmas reforma neapdraud fiskālo konsolidāciju;

| ii) | ņemot vērā parāda līmeni un prognozēto pieaugumu ar iedzīvotāju novecošanos saistītajās izmaksās, uzlabot, sasniedzot VTM un īstenojot reformas, valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, jo īpaši veselības aprūpes sistēmā; |
| --- | --- |

ii)

ņemot vērā parāda līmeni un prognozēto pieaugumu ar iedzīvotāju novecošanos saistītajās izmaksās, uzlabot, sasniedzot VTM un īstenojot reformas, valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, jo īpaši veselības aprūpes sistēmā;

| iii) | uzlabot budžeta sistēmu tā, lai visos pārvaldes līmeņos palielinātu fiskālo disciplīnu, konkrēti, īstenojot federālās sistēmas reformas otrā posma plānus. |
| --- | --- |

iii)

uzlabot budžeta sistēmu tā, lai visos pārvaldes līmeņos palielinātu fiskālo disciplīnu, konkrēti, īstenojot federālās sistēmas reformas otrā posma plānus.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | SP 2006. g. nov. | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 | 1 | 1 |
| COM 2006. g. nov. | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | — | — |
| SP 2006. g. febr. | 0,9 | 1 | 1 | 1 | 1 | — |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. nov. | — | — | — | — | — | — |
| COM 2006. g. nov. | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | — | — |
| SP 2006. g. febr. | — | — | — | — | — | — |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. nov.  (3) | – 1,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,0 |
| COM 2006. g. nov. (7) | – 1,3 | – 0,2 | – 0,4 | 0,1 | — | — |
| SP 2006. g. febr.  (3) | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 | — |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | – 3,2 | – 2,1 | – 1 | – 1 | – 1 | – |
| COM 2006. g. nov. | – 3,2 | – 2,3 | – 1,6 | – 1,2 | — | — |
| SP 2006. g. febr. | – 3,3 | – 3,3 | – 2 | – 2 | – 1 | — |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | – 0,5 | | 1 | 1 | 1 | 2 |
| COM 2006., nov. | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | — | — |
| SP 2006. g. febr. | – 0,5 | – | | 1 | 1 | — |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov.  (3) | – 2,6 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| COM 2006. g. nov. | – 2,6 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| SP 2006. g. febr.  (3) | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Strukturālā bilance (4)

  (% no IKP) | SP 2006. g. nov.  (5) | – 2,7 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| COM 2006. g. nov. (6) | – 2,7 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| SP 2006. g. febr. | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 | 65 | 64 |
| COM 2006. g. nov. | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | — | — |
| SP 2006. g. febr. | 67 | 69 | 68 | 68 | 67 | — |
| Avots:


  Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006 gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

SP 2006. g. nov.

0,9

2,3

1,4

1 Formula

1 Formula

1 Formula

COM 2006. g. nov.

0,9

2,4

1,4

2,0

—

—

SP 2006. g. febr.

0,9

1 Formula

1

1 Formula

1 Formula

—

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. nov.

—

—

—

—

—

—

COM 2006. g. nov.

1,9

1,8

2,2

1,2

—

—

SP 2006. g. febr.

—

—

—

—

—

—

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. nov.  (3)

– 1,2

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0,0

0,0

COM 2006. g. nov. (7)

– 1,3

– 0,2

– 0,4

0,1

—

—

SP 2006. g. febr.  (3)

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

—

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

– 3,2

– 2,1

– 1 Formula

– 1 Formula

– 1

– Formula

COM 2006. g. nov.

– 3,2

– 2,3

– 1,6

– 1,2

—

—

SP 2006. g. febr.

– 3,3

– 3,3

– 2 Formula

– 2

– 1 Formula

—

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

– 0,5

Formula

1

1

1 Formula

2

COM 2006., nov.

– 0,5

0,4

1,1

1,5

—

—

SP 2006. g. febr.

– 0,5

– Formula

Formula

1 Formula

1 Formula

—

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.  (3)

– 2,6

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

COM 2006. g. nov.

– 2,6

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

SP 2006. g. febr.  (3)

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Strukturālā bilance (4)

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.  (5)

– 2,7

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

COM 2006. g. nov. (6)

– 2,7

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

SP 2006. g. febr.

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

67,9

67,9

67

66 Formula

65 Formula

64 Formula

COM 2006. g. nov.

67,9

67,8

67,7

67,3

—

—

SP 2006. g. febr.

67 Formula

69

68 Formula

68

67

—

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006 gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Dokumenti, kas minēti šajā tekstā, ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti, programmā nav sniegti dati par SPCI inflāciju, par visiem sociālajiem pabalstiem un par krājumu plūsmas korekcijām, tāpat kā dati par atlīdzību darba ņēmējiem un par nodokļu ieņēmumu sadalījumu pa pozīcijām, kurus Komisijai sniedza atsevišķi.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,1 % no IKP 2005. gadā; palielina deficītu).

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēs (0,1 % no IKP 2005. gadā; palielina deficītu).

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % un 1,4 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.–2008. gadā.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006 gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/9

---

PADOMES ATZINUMS

(2007. gada 27. februāris)

par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam

(2007/C 70/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam (2)
   (3). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam (2)
   (3).

| (2) | Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums būs stabils aptuveni 4 % apjomā gadā. Novērtējot pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi 2006. un 2007. gadā, tomēr uz labvēlīgiem pieņēmumiem turpmākajos gados, kad prognozētā izaugsmes attīstība šķiet novērtēta ļoti augstu. Programmas prognozes par inflāciju programmas darbības laika pēdējos gados šķiet pārāk zemas. |
| --- | --- |

(2)

Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums būs stabils aptuveni 4 % apjomā gadā. Novērtējot pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi 2006. un 2007. gadā, tomēr uz labvēlīgiem pieņēmumiem turpmākajos gados, kad prognozētā izaugsmes attīstība šķiet novērtēta ļoti augstu. Programmas prognozes par inflāciju programmas darbības laika pēdējos gados šķiet pārāk zemas.

| (3) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē un jaunajā programmas atjauninājumā vispārējās valdības deficīts 2006. gadam ir novērtēts 2,6 % apjomā no IKP, kas pilnībā atbilst stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktajam mērķim. Attiecībā uz kopējiem izdevumiem tika sasniegti 2006. gada budžetā noteiktie mērķi. Izdevumu galvenajās kategorijās mērķi kopumā tika sasniegti, un samazinājums sociālās nodrošināšanas pabalstos, kas nav natūrā, pilnībā kompensēja pārtēriņu 0,5 % apjomā no IKP valsts ieguldījumu jomā. Kopējie ieņēmumi bija nedaudz lielāki, nekā gaidīts. Vienreizējus pasākumus gada vidū daļēji aizstāja ar pastāvīgiem pasākumiem, proti, ar akcīzes nodokļa palielināšanu degvielai un cigaretēm un nodokļu paaugstināšanu mobilajiem savienojumiem. Ieņēmumi no šiem pastāvīgajiem pasākumiem kompensēja vienreizēju pasākumu samazinājumu no 0,6 % no IKP 2006. gada budžetā līdz 0,4 % no IKP. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē un jaunajā programmas atjauninājumā vispārējās valdības deficīts 2006. gadam ir novērtēts 2,6 % apjomā no IKP, kas pilnībā atbilst stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktajam mērķim. Attiecībā uz kopējiem izdevumiem tika sasniegti 2006. gada budžetā noteiktie mērķi. Izdevumu galvenajās kategorijās mērķi kopumā tika sasniegti, un samazinājums sociālās nodrošināšanas pabalstos, kas nav natūrā, pilnībā kompensēja pārtēriņu 0,5 % apjomā no IKP valsts ieguldījumu jomā. Kopējie ieņēmumi bija nedaudz lielāki, nekā gaidīts. Vienreizējus pasākumus gada vidū daļēji aizstāja ar pastāvīgiem pasākumiem, proti, ar akcīzes nodokļa palielināšanu degvielai un cigaretēm un nodokļu paaugstināšanu mobilajiem savienojumiem. Ieņēmumi no šiem pastāvīgajiem pasākumiem kompensēja vienreizēju pasākumu samazinājumu no 0,6 % no IKP 2006. gada budžetā līdz 0,4 % no IKP.

| (4) | Programmas budžeta stratēģijas mērķis ir koriģēt pārmērīgo deficītu 2006. gadā. Tiek plānots, ka pēc tam valdības deficīts programmas darbības laikā pastāvīgi samazināsies līdz 1,2 % no IKP 2009. gadā. Budžeta deficīta samazinājums par 1,5 procenta punktu no IKP laikā no 2006. līdz 2009. gadam ir sadalīts gandrīz vienādi starp ieņēmumu palielināšanos un izdevumu samazināšanos. No ieņēmumu aspekta sagaidāms, ka kopējie ieņēmumi palielināsies par 0,75 procentu punkta no IKP, galvenokārt netiešo nodokļu un sociālo iemaksu ietekmē. No izdevumu aspekta prognozēts, ka kopējie izdevumi tajā pašā laikposmā samazināsies par aptuveni 0,75 procentu punkta no IKP, no kā 0,5 procentu punkta atbilst zemākiem procentu maksājumiem. Tiek prognozēts, ka tā rezultātā primāro izdevumu samazinājums nepārsniegs 0,25 procentu punkta. Paredzēta sociālo pabalstu palielināšana par 0,5 procentu punkta, ko pat lielākā apjomā nekā vajadzīgs kompensētu ar samazinājumiem 0,75 procentu punkta apjomā citās izdevumu kategorijās, jo īpaši kolektīvā patēriņa kategorijā. Primārais budžeta pārpalikums programmas darbības laikā uzlabotos aptuveni par 1 procentu punktu un līdz 2009. gadam — līdz gandrīz 3 % no IKP. Lai gan salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu mērķi 2006.–2008. gadam tajā pašā makroekonomikas scenārijā kopumā nav mainījušies, pašreizējā korekcija 2006. gadā ir nozīmīgāka, jo deficīta apjoms 2005. gadam (5,2 % no IKP) ir augstāks nekā paredzēts programmas 2005. gada decembra atjauninājumā (4,3 % no IKP). |
| --- | --- |

(4)

Programmas budžeta stratēģijas mērķis ir koriģēt pārmērīgo deficītu 2006. gadā. Tiek plānots, ka pēc tam valdības deficīts programmas darbības laikā pastāvīgi samazināsies līdz 1,2 % no IKP 2009. gadā. Budžeta deficīta samazinājums par 1,5 procenta punktu no IKP laikā no 2006. līdz 2009. gadam ir sadalīts gandrīz vienādi starp ieņēmumu palielināšanos un izdevumu samazināšanos. No ieņēmumu aspekta sagaidāms, ka kopējie ieņēmumi palielināsies par 0,75 procentu punkta no IKP, galvenokārt netiešo nodokļu un sociālo iemaksu ietekmē. No izdevumu aspekta prognozēts, ka kopējie izdevumi tajā pašā laikposmā samazināsies par aptuveni 0,75 procentu punkta no IKP, no kā 0,5 procentu punkta atbilst zemākiem procentu maksājumiem. Tiek prognozēts, ka tā rezultātā primāro izdevumu samazinājums nepārsniegs 0,25 procentu punkta. Paredzēta sociālo pabalstu palielināšana par 0,5 procentu punkta, ko pat lielākā apjomā nekā vajadzīgs kompensētu ar samazinājumiem 0,75 procentu punkta apjomā citās izdevumu kategorijās, jo īpaši kolektīvā patēriņa kategorijā. Primārais budžeta pārpalikums programmas darbības laikā uzlabotos aptuveni par 1 procentu punktu un līdz 2009. gadam — līdz gandrīz 3 % no IKP. Lai gan salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu mērķi 2006.–2008. gadam tajā pašā makroekonomikas scenārijā kopumā nav mainījušies, pašreizējā korekcija 2006. gadā ir nozīmīgāka, jo deficīta apjoms 2005. gadam (5,2 % no IKP) ir augstāks nekā paredzēts programmas 2005. gada decembra atjauninājumā (4,3 % no IKP).

| (5) | Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, uzlabosies: deficīts samazināsies no aptuveni 3,5 % no IKP 2006. gadā līdz 1,75 % no IKP programmas beigu posmā (2009. gadā). Tāpat kā iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā, vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets vai budžeta pārpalikums strukturālā izteiksmē, ko programmā nav plānots sasniegt programmas darbības laikā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts strukturālais deficīts apmēram 1,5 % no IKP), to sasniedzot, vajadzētu būt iegūtai arī drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, uzlabosies: deficīts samazināsies no aptuveni 3,5 % no IKP 2006. gadā līdz 1,75 % no IKP programmas beigu posmā (2009. gadā). Tāpat kā iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā, vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets vai budžeta pārpalikums strukturālā izteiksmē, ko programmā nav plānots sasniegt programmas darbības laikā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts strukturālais deficīts apmēram 1,5 % no IKP), to sasniedzot, vajadzētu būt iegūtai arī drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti līdz 2007. gadam, tomēr pēc tam budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki, nekā paredzēts programmā. Jo īpaši attiecībā uz 2008. un 2009. gadu programma nesniedz pietiekamu informāciju par paredzētajiem pasākumiem, un tā ir pamatota uz labvēlīgu makroekonomikas scenāriju. Lai gan pēdējos divos gados nav reģistrētas novirzes, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, programmas darbības laikā nevar izslēgt izdevumu pārtēriņa riskus un var būt nepietiekami ieņēmumi, ja paziņotie pasākumi cīņā pret nodokļu nemaksāšanu izrādītos neefektīvi. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti līdz 2007. gadam, tomēr pēc tam budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki, nekā paredzēts programmā. Jo īpaši attiecībā uz 2008. un 2009. gadu programma nesniedz pietiekamu informāciju par paredzētajiem pasākumiem, un tā ir pamatota uz labvēlīgu makroekonomikas scenāriju. Lai gan pēdējos divos gados nav reģistrētas novirzes, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, programmas darbības laikā nevar izslēgt izdevumu pārtēriņa riskus un var būt nepietiekami ieņēmumi, ja paziņotie pasākumi cīņā pret nodokļu nemaksāšanu izrādītos neefektīvi.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmas budžeta nostādne atbilst pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2006. gadam, kā to ieteikusi Padome. Tomēr nešķiet, ka tā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % apjomā no IKP. Sagaidāms, ka nākamajos gados pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas Grieķijā turpināsies ekonomikas uzplaukums. Ņemot vērā šo novērtējumu, korekcijas temps virzībā uz programmā paredzēto VTM būtu jāpaātrina — jo īpaši pēc 2007. gada, lai atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmas budžeta nostādne atbilst pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2006. gadam, kā to ieteikusi Padome. Tomēr nešķiet, ka tā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % apjomā no IKP. Sagaidāms, ka nākamajos gados pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas Grieķijā turpināsies ekonomikas uzplaukums. Ņemot vērā šo novērtējumu, korekcijas temps virzībā uz programmā paredzēto VTM būtu jāpaātrina — jo īpaši pēc 2007. gada, lai atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā sasniedza 104 % no IKP, kas ir krietni vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60 % no IKP. Programmā paredzēta parāda attiecības pakāpeniska samazināšanās par gandrīz 13 procentu punktiem programmas darbības laikā, savukārt krājumu plūsmas korekcija, sākot no 2007. gada, strauji samazinās. Parāda attiecības attīstība pēc 2007. gada varētu būt nelabvēlīgāka, nekā paredzēts programmā, ņemot vērā iepriekšminētās labvēlīgās izaugsmes prognozes un deficīta mērķu riskus. Tomēr, ņemot vērā riska novērtējumu, šķiet, ka programmas darbības laikā parāda attiecības samazināšanās būs pietiekama, lai tuvinātos atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā sasniedza 104 % no IKP, kas ir krietni vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60 % no IKP. Programmā paredzēta parāda attiecības pakāpeniska samazināšanās par gandrīz 13 procentu punktiem programmas darbības laikā, savukārt krājumu plūsmas korekcija, sākot no 2007. gada, strauji samazinās. Parāda attiecības attīstība pēc 2007. gada varētu būt nelabvēlīgāka, nekā paredzēts programmā, ņemot vērā iepriekšminētās labvēlīgās izaugsmes prognozes un deficīta mērķu riskus. Tomēr, ņemot vērā riska novērtējumu, šķiet, ka programmas darbības laikā parāda attiecības samazināšanās būs pietiekama, lai tuvinātos atsauces vērtībai.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Grieķijā ir neskaidra, jo nav pieejamas ilgtermiņa prognozes par pensiju izdevumiem; tomēr šķiet, ka tie būs krietni virs ES vidējiem radītājiem; saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju no Grieķijas 2002. gada atjauninātās stabilitātes programmas, ilgtermiņā ir paredzēts kā daļu no IKP ievērojami palielināt pensiju izdevumus. Lai gan sākotnējais budžeta stāvoklis, salīdzinot ar 2005. gadu, ir uzlabojies, tas nopietni apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt kopējā parāda pašreizējais līmenis ir krietni virs Līguma atsauces vērtības, un, lai to samazinātu, ilgā laikposmā jāsasniedz augsti primārie pārpalikumi. Plānotā valsts finanšu konsolidēšana un steidzami reformas pasākumi ar mērķi ierobežot iespējamu būtisku palielinājumu ar vecumu saistītajos izdevumos veicinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējības risku samazināšanu. Kopumā šķiet, ka Grieķijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud augsts risks. Ilgtermiņa prognožu pieejamība par pensiju izdevumiem uzlabotu iespējas novērtēt ilgtermiņa budžeta ilgtspējību. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Grieķijā ir neskaidra, jo nav pieejamas ilgtermiņa prognozes par pensiju izdevumiem; tomēr šķiet, ka tie būs krietni virs ES vidējiem radītājiem; saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju no Grieķijas 2002. gada atjauninātās stabilitātes programmas, ilgtermiņā ir paredzēts kā daļu no IKP ievērojami palielināt pensiju izdevumus. Lai gan sākotnējais budžeta stāvoklis, salīdzinot ar 2005. gadu, ir uzlabojies, tas nopietni apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt kopējā parāda pašreizējais līmenis ir krietni virs Līguma atsauces vērtības, un, lai to samazinātu, ilgā laikposmā jāsasniedz augsti primārie pārpalikumi. Plānotā valsts finanšu konsolidēšana un steidzami reformas pasākumi ar mērķi ierobežot iespējamu būtisku palielinājumu ar vecumu saistītajos izdevumos veicinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējības risku samazināšanu. Kopumā šķiet, ka Grieķijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud augsts risks. Ilgtermiņa prognožu pieejamība par pensiju izdevumiem uzlabotu iespējas novērtēt ilgtermiņa budžeta ilgtspējību.

| (10) | Stabilitātes programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā nav sniegta sistemātiska informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un, izņemot 2007. gadu, budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Tomēr stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Jo īpaši šķiet, ka 2007. gadam plānoto pasākumu un darbību vairums īstenošanas ziņojumā par valsts reformu programmu ir iekļauts 2007. gada budžeta likumā, pat ja pasākumu un to īstenošanas sīka apraksta trūkums rada zināmas šaubas par ietekmi uz budžetu. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā nav sniegta sistemātiska informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un, izņemot 2007. gadu, budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Tomēr stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Jo īpaši šķiet, ka 2007. gadam plānoto pasākumu un darbību vairums īstenošanas ziņojumā par valsts reformu programmu ir iekļauts 2007. gada budžeta likumā, pat ja pasākumu un to īstenošanas sīka apraksta trūkums rada zināmas šaubas par ietekmi uz budžetu.

| (11) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4).

Padome uzskata, ka, ņemot vērā ievērojamu fiskālo konsolidāciju un lielas izaugsmes perspektīvas, programma atbilst pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2006. gadam un paredz progresu, lai sasniegtu VTM. Tomēr VTM netiktu sasniegts programmas darbības laikā. Konsolidācija, kas atkarīga arī no procentu sloga ievērojamas samazināšanas, ir pakļauta riskiem, jo īpašie pasākumi pēc 2007. gada ir tikai daļēji precizēti.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Grieķija ir aicināta:

| i) | ņemot vērā ekonomisko uzplaukumu, pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas, pastiprināt korekciju virzībā uz VTM un nodrošināt, lai tiktu atbilstīgi samazināta parāda attiecība pret IKP; |
| --- | --- |

i)

ņemot vērā ekonomisko uzplaukumu, pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas, pastiprināt korekciju virzībā uz VTM un nodrošināt, lai tiktu atbilstīgi samazināta parāda attiecība pret IKP;

| ii) | turpināt uzlabot budžeta procesu, palielinot tā pārskatāmību, precizējot budžeta stratēģiju ilgāka termiņa perspektīvā un efektīvi īstenojot mehānismus primāro izdevumu uzraudzībai un kontrolei; |
| --- | --- |

ii)

turpināt uzlabot budžeta procesu, palielinot tā pārskatāmību, precizējot budžeta stratēģiju ilgāka termiņa perspektīvā un efektīvi īstenojot mehānismus primāro izdevumu uzraudzībai un kontrolei;

| iv) | ņemot vērā ļoti augsto parāda līmeni un paredzēto pieaugumu ar iedzīvotāju vecumu saistītos izdevumos, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju — sasniedzot VTM, kontrolējot valsts pensiju un veselības aprūpes izdevumus, un mērķtiecīgi īstenojot tālejošas reformas; kā arī pēc iespējas drīzāk veikt prognozes par ilgtermiņā ar vecumu saistītiem izdevumiem. |
| --- | --- |

iv)

ņemot vērā ļoti augsto parāda līmeni un paredzēto pieaugumu ar iedzīvotāju vecumu saistītos izdevumos, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju — sasniedzot VTM, kontrolējot valsts pensiju un veselības aprūpes izdevumus, un mērķtiecīgi īstenojot tālejošas reformas; kā arī pēc iespējas drīzāk veikt prognozes par ilgtermiņā ar vecumu saistītiem izdevumiem.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2006. g. dec. | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 |
| COM 2006. g. nov. | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. dec. | 3,5 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | 2,6 |
| COM 2006. g. nov. | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. dec.  (5) | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 |
| COM 2006. g. nov.  (9) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | n.d. |
| SP 2005. g. dec.  (5) | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | – 5,2 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 |
| COM 2006. g. nov. | – 5,2 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,4 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | – 0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 |
| COM 2006. g. nov. | – 0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec.  (5) | – 5,6 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| COM 2006. g. nov. | – 5,9 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,1 | n.d. |
| SP 2005. g. dec . (5) | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | n.d. |
| Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. (7) | – 5,6 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| COM 2006. g. nov.  (8) | – 5,9 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,1 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 |
| COM 2006. g. nov. | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | n.d. |
| Avots:

  Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2006. g. dec.

3,7

4,0

3,9

4,0

4,1

COM 2006. g. nov.

3,7

3,8

3,7

3,7

n.d.

SP 2005. g. dec.

3,6

3,8

3,8

4,0

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. dec.

3,5

3,3

3,0

2,8

2,6

COM 2006. g. nov.

3,5

3,3

3,3

3,3

n.d.

SP 2005. g. dec.

3,5

3,2

3,0

2,7

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. dec.  (5)

0,9

1,0

0,9

1,1

1,5

COM 2006. g. nov.  (9)

1,5

1,5

1,5

1,8

n.d.

SP 2005. g. dec.  (5)

1,1

1,1

1,1

1,5

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

– 5,2

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

COM 2006. g. nov.

– 5,2

– 2,6

– 2,6

– 2,4

n.d.

SP 2005. g. dec.

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

– 0,4

2,0

2,0

2,4

2,9

COM 2006. g. nov.

– 0,4

2,0

1,8

1,7

n.d.

SP 2005. g. dec.

0,9

2,3

2,4

2,8

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.  (5)

– 5,6

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

COM 2006. g. nov.

– 5,9

– 3,3

– 3,3

– 3,1

n.d.

SP 2005. g. dec . (5)

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

n.d.

Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2006. g. dec. (7)

– 5,6

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

COM 2006. g. nov.  (8)

– 5,9

– 3,7

– 3,3

– 3,1

n.d.

SP 2005. g. dec.

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

107,5

104,1

100,1

95,9

91,3

COM 2006. g. nov.

107,5

104,8

101,0

96,4

n.d.

SP 2005. g. dec.

107,9

104,8

101,1

96,8

n.d.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp. Tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Atjauninājums tika iesniegts 2 nedēļas pēc 1. decembra – iesniegšanas termiņa, kas noteikts rīcības kodeksā.

(3)  Grieķijas varas iestādes iesniegušas Eurostat jaunus IKP datus par laikposmu no 1995. līdz 2005. gadam, kas uzrāda strauju IKP līmeņu pieaugumu. Šīs korekcijas tika veiktas saskaņā ar regulārās novērtēšanas procesu par atbilstību Eurostat statistikas praksei. Eurostat pašlaik pārskata minētos datus. Atjauninātā Grieķijas stabilitātes programma un tās novērtējums balstīti uz nekoriģētiem IKP datiem. Eurostat ir atcēlis savu atrunu par vēsturiskajiem Grieķijas budžeta datiem.

(4)  Nav datu par vispārējās valdības izdevumiem pēc funkcijām, par ilgtermiņa ilgtspējību un ieguldījumiem potenciālajā IKP izaugsmē.

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(6)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(7)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,4 % no IKP 2006. gadā).

(8)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozes (0,4 % no IKP 2006. gadā).

(9)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 3,7 %, 3,8 %, 3,6 % un 3,5 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.–2008. gadā.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/13

---

PADOMES ATZINUMS

(2007. gada 27. februāris)

par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2006.–2010. gadam

(2007/C 70/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Francijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Francijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam.

| (2) | Programmā paredzēti divi atšķirīgi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: “pieticīgs ”scenārijs un “labvēlīgs ”scenārijs. Izvērtējot budžeta prognozes, par atsauces scenāriju uzskatāms “pieticīgais ”scenārijs, kas atbilst Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēm. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi, kaut arī zināmā mērā tas ir pārāk optimistisks attiecībā uz 2006. gadu. Scenārijā paredzēts, ka programmas periodā IKP pieaugums būs 2,25 % gadā. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas. |
| --- | --- |

(2)

Programmā paredzēti divi atšķirīgi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: “pieticīgs ”scenārijs un “labvēlīgs ”scenārijs. Izvērtējot budžeta prognozes, par atsauces scenāriju uzskatāms “pieticīgais ”scenārijs, kas atbilst Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēm. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi, kaut arī zināmā mērā tas ir pārāk optimistisks attiecībā uz 2006. gadu. Scenārijā paredzēts, ka programmas periodā IKP pieaugums būs 2,25 % gadā. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas.

| (3) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā vispārējās valdības deficīts ir 2,7 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā 2006. gadam paredzēto mērķi – 2,9 % no IKP (un 2005. gada deficītu 2,9 % no IKP). Kaut arī pieņēmumi par IKP pieaugumu šajā atjauninājumā ir tādi paši kā iepriekšējā, proti, 2 % līdz 2,5 % robežās, šajā atjauninājumā pieauguma struktūrā lielāka nozīme ir nodokļu pieaugumam, jo tā pamatā ir apsvērumi par lielāku privāto patēriņu. Pieņēmums par gaidāmo deficīta samazināšanos balstās uz šādiem apsvērumiem: a) straujāks IKP pieaugums (no 1,2 % līdz aptuveni 2 %), kas palielinās ieņēmumus (aptuveni 5 miljardi euro, t.i., apmēram 0,3 procentu punkti no IKP), un b) izdevumu palēnināšanās. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā vispārējās valdības deficīts ir 2,7 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā 2006. gadam paredzēto mērķi – 2,9 % no IKP (un 2005. gada deficītu 2,9 % no IKP). Kaut arī pieņēmumi par IKP pieaugumu šajā atjauninājumā ir tādi paši kā iepriekšējā, proti, 2 % līdz 2,5 % robežās, šajā atjauninājumā pieauguma struktūrā lielāka nozīme ir nodokļu pieaugumam, jo tā pamatā ir apsvērumi par lielāku privāto patēriņu. Pieņēmums par gaidāmo deficīta samazināšanos balstās uz šādiem apsvērumiem: a) straujāks IKP pieaugums (no 1,2 % līdz aptuveni 2 %), kas palielinās ieņēmumus (aptuveni 5 miljardi euro, t.i., apmēram 0,3 procentu punkti no IKP), un b) izdevumu palēnināšanās.

| (4) | Programma ir daļa no Francijas iestāžu visaptverošās valsts stratēģijas parāda samazināšanai un ir uzskatāma par daudzgadēju parāda samazināšanas plānu, kura mērķis ir līdz 2010. gadam novērst jebkādu deficītu un panākt, ka parāds nepārsniedz 60 % no IKP. Tajā paredzēta pastāvīga kopējā deficīta samazināšanās (vislielākais samazinājums gan paredzēts programmas pēdējos gados) — no 2,7 % no IKP 2006. gadā (2,5 % 2007. gadā) līdz 0 % no IKP 2010. gadā, proti, plānots kopējais samazinājums par 2,7 procentu punktiem no IKP. Primārais deficīts, kas 2006. gadā ir 0,1 % no IKP, sākot no 2007. gada pārtaps par pārpalikumu un 2010. gadā sasniegs 2,5 % no IKP. Plānotās fiskālās konsolidācijas pamatā ir izdevumu faktori: tā balstās uz daudzgadējiem mērķiem, kas noteikti attiecībā uz vispārējās valdības izdevumu palielinājumu, un paredz, ka attiecīgajā periodā (primāro) izdevumu un IKP attiecība jāsamazina par gandrīz 3 procentu punktiem no IKP. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu jaunais atjauninājums visumā apstiprina plānotās fiskālās korekcijas, ievērojot, ka kopumā makroekonomiskais scenārijs nemainās. |
| --- | --- |

(4)

Programma ir daļa no Francijas iestāžu visaptverošās valsts stratēģijas parāda samazināšanai un ir uzskatāma par daudzgadēju parāda samazināšanas plānu, kura mērķis ir līdz 2010. gadam novērst jebkādu deficītu un panākt, ka parāds nepārsniedz 60 % no IKP. Tajā paredzēta pastāvīga kopējā deficīta samazināšanās (vislielākais samazinājums gan paredzēts programmas pēdējos gados) — no 2,7 % no IKP 2006. gadā (2,5 % 2007. gadā) līdz 0 % no IKP 2010. gadā, proti, plānots kopējais samazinājums par 2,7 procentu punktiem no IKP. Primārais deficīts, kas 2006. gadā ir 0,1 % no IKP, sākot no 2007. gada pārtaps par pārpalikumu un 2010. gadā sasniegs 2,5 % no IKP. Plānotās fiskālās konsolidācijas pamatā ir izdevumu faktori: tā balstās uz daudzgadējiem mērķiem, kas noteikti attiecībā uz vispārējās valdības izdevumu palielinājumu, un paredz, ka attiecīgajā periodā (primāro) izdevumu un IKP attiecība jāsamazina par gandrīz 3 procentu punktiem no IKP. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu jaunais atjauninājums visumā apstiprina plānotās fiskālās korekcijas, ievērojot, ka kopumā makroekonomiskais scenārijs nemainās.

| (5) | Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies: ja 2006. gadā būs vērojams deficīts aptuveni 20,5 % apmērā no IKP, tad programmas perioda beigās (2010. gadā) bilancē jau būs pārpalikums — aptuveni 0,25 % no IKP. Tāpat kā iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā, vidēja termiņa mērķis (VTM) ir strukturālā izteiksmē līdzsvarots stāvoklis, ko programmā plānots sasniegt līdz 2010. gadam. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % no IKP), ar tā sasniegšanu vajadzētu būt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies: ja 2006. gadā būs vērojams deficīts aptuveni 20,5 % apmērā no IKP, tad programmas perioda beigās (2010. gadā) bilancē jau būs pārpalikums — aptuveni 0,25 % no IKP. Tāpat kā iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā, vidēja termiņa mērķis (VTM) ir strukturālā izteiksmē līdzsvarots stāvoklis, ko programmā plānots sasniegt līdz 2010. gadam. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % no IKP), ar tā sasniegšanu vajadzētu būt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Kopumā programmā iekļautie budžeta prognožu riski šķiet līdzsvaroti attiecībā uz tuvākajiem gadiem (līdz 2008. gadam), taču programmas pēdējos gados budžeta rezultāti var būt sliktāki, nekā prognozēts programmā. Kas attiecas uz tuvāko laiku, korekciju pamatā galvenokārt ir stingrāka izdevumu kontrole valsts līmenī, kā arī nesen pieņemtā konstitucionālā likuma par valsts budžetu (2) pakāpeniska īstenošana un modernizācijas audita rezultāti, un korekcijas uzskatāmas par reālistiskām, kaut arī riska faktors ir izdevumu tendences pašvaldībās. Savukārt pēdējos programmas gados ir šaubas par iespēju pilnīgi izpildīt paredzētās ļoti lielās korekcijas. Patiešām, lai gan pieredze liecina, ka līdz šim valsts līmenī izdevumu ierobežojumi ir ievēroti, paredzētie samazinājumi ir tik lieli, ka to izpildei būtu vajadzīgi papildu pasākumi, kas programmā nav aplūkoti. Vispārīgāk runājot, par lielāku risku liek domāt gan līdzšinējā pieredze saistībā ar vispārējās valdības izdevumu maksimālā apjoma ierobežošanu (kas ir Francijas budžeta konsolidācijas stratēģijas galvenais elements), gan izpildes mehānismu trūkums, jo īpaši pašvaldībām. Ir izveidoti mehānismi, lai attīstītu dialogu ar vadītājiem valsts izdevumu jautājumos, lai veicinātu labāku izdevumu kontroli visos līmeņos. |
| --- | --- |

(6)

Kopumā programmā iekļautie budžeta prognožu riski šķiet līdzsvaroti attiecībā uz tuvākajiem gadiem (līdz 2008. gadam), taču programmas pēdējos gados budžeta rezultāti var būt sliktāki, nekā prognozēts programmā. Kas attiecas uz tuvāko laiku, korekciju pamatā galvenokārt ir stingrāka izdevumu kontrole valsts līmenī, kā arī nesen pieņemtā konstitucionālā likuma par valsts budžetu (2) pakāpeniska īstenošana un modernizācijas audita rezultāti, un korekcijas uzskatāmas par reālistiskām, kaut arī riska faktors ir izdevumu tendences pašvaldībās. Savukārt pēdējos programmas gados ir šaubas par iespēju pilnīgi izpildīt paredzētās ļoti lielās korekcijas. Patiešām, lai gan pieredze liecina, ka līdz šim valsts līmenī izdevumu ierobežojumi ir ievēroti, paredzētie samazinājumi ir tik lieli, ka to izpildei būtu vajadzīgi papildu pasākumi, kas programmā nav aplūkoti. Vispārīgāk runājot, par lielāku risku liek domāt gan līdzšinējā pieredze saistībā ar vispārējās valdības izdevumu maksimālā apjoma ierobežošanu (kas ir Francijas budžeta konsolidācijas stratēģijas galvenais elements), gan izpildes mehānismu trūkums, jo īpaši pašvaldībām. Ir izveidoti mehānismi, lai attīstītu dialogu ar vadītājiem valsts izdevumu jautājumos, lai veicinātu labāku izdevumu kontroli visos līmeņos.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam, kā to paredz programma. Taču šķiet, ka budžeta stāvoklis nodrošina pietiekamu drošības rezervi pret budžeta deficīta robežvērtības (3 % no IKP) pārkāpšanu parastu makroekonomisko svārstību gadījumā programmas beigu posmā, visticamāk, no 2009. gada. Izņemot 2007. gadu, korekciju temps attiecībā uz programmā norādīto VTM kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Kaut arī Francija pavisam nesen novērsusi pārmērīgo deficītu, 2007. gadā paredzētā korekcija nav lielāka par 0,3 procentu punktiem no IKP, lai gan ekonomisko situāciju nevar uzskatīt par “lejupslīdes laiku ”un nodokļu elastīgums drīzāk liecina par ekonomikas uzplaukumu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam, kā to paredz programma. Taču šķiet, ka budžeta stāvoklis nodrošina pietiekamu drošības rezervi pret budžeta deficīta robežvērtības (3 % no IKP) pārkāpšanu parastu makroekonomisko svārstību gadījumā programmas beigu posmā, visticamāk, no 2009. gada. Izņemot 2007. gadu, korekciju temps attiecībā uz programmā norādīto VTM kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Kaut arī Francija pavisam nesen novērsusi pārmērīgo deficītu, 2007. gadā paredzētā korekcija nav lielāka par 0,3 procentu punktiem no IKP, lai gan ekonomisko situāciju nevar uzskatīt par “lejupslīdes laiku ”un nodokļu elastīgums drīzāk liecina par ekonomikas uzplaukumu.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības parāda kopapjoms 2006. gadā sasniedzis 64,6 % no IKP un līdz ar to ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda un IKP attiecība samazināsies par 6,5 procentu punktiem visā programmas periodā. Parāda attiecības attīstība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts programmas pēdējiem gadiem, ņemot vērā (1) iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, un (2) neskaidrības par to, kā izdosies īstenot plānoto nestratēģisko aktīvu pārdošanu, kuri ir lielāki nekā caurmērā iepriekš. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, parāda attiecība, šķiet, samazinās pietiekami, lai programmas periodā sasniegtu atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības parāda kopapjoms 2006. gadā sasniedzis 64,6 % no IKP un līdz ar to ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda un IKP attiecība samazināsies par 6,5 procentu punktiem visā programmas periodā. Parāda attiecības attīstība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts programmas pēdējiem gadiem, ņemot vērā (1) iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, un (2) neskaidrības par to, kā izdosies īstenot plānoto nestratēģisko aktīvu pārdošanu, kuri ir lielāki nekā caurmērā iepriekš. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, parāda attiecība, šķiet, samazinās pietiekami, lai programmas periodā sasniegtu atsauces vērtību.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Francijā ir nedaudz mazāka nekā vidēji ES, un pensiju izdevumu pieaugums zināmā mērā ir mazāks nekā daudzās citās valstīs, pateicoties jau ieviestajām pensiju reformām. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kaut arī labāks nekā 2005. gadā, vēl aizvien apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda apmērs pārsniedz Līgumā paredzēto atsauces vērtību. Turpmāka budžeta konsolidācija palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai, kam par labu nāktu arī pensiju reformas pozitīvās ietekmes saglabāšana un, iespējams, palielināšana. Kopumā šķiet, ka Francijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidēji liels risks. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Francijā ir nedaudz mazāka nekā vidēji ES, un pensiju izdevumu pieaugums zināmā mērā ir mazāks nekā daudzās citās valstīs, pateicoties jau ieviestajām pensiju reformām. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kaut arī labāks nekā 2005. gadā, vēl aizvien apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda apmērs pārsniedz Līgumā paredzēto atsauces vērtību. Turpmāka budžeta konsolidācija palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai, kam par labu nāktu arī pensiju reformas pozitīvās ietekmes saglabāšana un, iespējams, palielināšana. Kopumā šķiet, ka Francijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidēji liels risks.

| (10) | Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par Francijas 2006. gada oktobra valsts reformu programmas kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tomēr, kaut arī tajā nav sniegta sistemātiska informācija par budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, šķiet, ka tās budžeta prognozēs ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Konkrēti, programmā iekļauti pasākumi, lai palielinātu potenciālo izaugsmi, kas saistīta ar darba tirgus modernizāciju, bet nedaudz arī ar inovācijām rūpniecības un pētniecības politikas jomā. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par Francijas 2006. gada oktobra valsts reformu programmas kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tomēr, kaut arī tajā nav sniegta sistemātiska informācija par budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, šķiet, ka tās budžeta prognozēs ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Konkrēti, programmā iekļauti pasākumi, lai palielinātu potenciālo izaugsmi, kas saistīta ar darba tirgus modernizāciju, bet nedaudz arī ar inovācijām rūpniecības un pētniecības politikas jomā.

| (11) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (3). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (3).

Padome pauž gandarījumu par to, ka pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas un ņemot vērā ievērojamo ieņēmumu pieaugumu, programmā prioritāra nozīme piešķirta parāda samazināšanai, un tiek plānots tuvināties VTM, veicot uz izdevumiem balstītas korekcijas. Tomēr tā norāda, ka korekcijas ir nedaudz vairāk plānotas programmas vēlākos gados un budžeta mērķu sasniegšana ir apdraudēta, jo īpaši programmas pēdējos gados.

Ņemot vērā minēto novērtējumu, Padome aicina Franciju:

| i) | izmantot labvēlīgās izaugsmes perspektīvas un pozitīvo bāzes efektu (kas izveidojies tāpēc, ka 2006. gada rezultāti bija labāki, nekā plānots), lai vairāk jau sākotnējā posmā īstenotu korekcijas VTM sasniegšanai un turpinātu mērķtiecīgas strukturālas korekcijas nākamajos gados, lai sasniegtu VTM, kā plānots, līdz 2010. gadam, tādējādi samazinot parāda līmeni, kā arī uzlabojot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Jo īpaši 2007. gada budžets būtu pilnībā un efektīvi jāīsteno, kā arī jāizmanto jebkura iespēja, lai pastiprinātu strukturālās korekcijas. |
| --- | --- |

i)

izmantot labvēlīgās izaugsmes perspektīvas un pozitīvo bāzes efektu (kas izveidojies tāpēc, ka 2006. gada rezultāti bija labāki, nekā plānots), lai vairāk jau sākotnējā posmā īstenotu korekcijas VTM sasniegšanai un turpinātu mērķtiecīgas strukturālas korekcijas nākamajos gados, lai sasniegtu VTM, kā plānots, līdz 2010. gadam, tādējādi samazinot parāda līmeni, kā arī uzlabojot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Jo īpaši 2007. gada budžets būtu pilnībā un efektīvi jāīsteno, kā arī jāizmanto jebkura iespēja, lai pastiprinātu strukturālās korekcijas.

| ii) | pastiprināt izdevumu noteikumu uzraudzību un izpildi visos vispārējās valdības apakšsektoros, lai panāktu, ka tiek ievēroti vērienīgie ikgadējo izdevumu samazināšanas mērķi. |
| --- | --- |

ii)

pastiprināt izdevumu noteikumu uzraudzību un izpildi visos vispārējās valdības apakšsektoros, lai panāktu, ka tiek ievēroti vērienīgie ikgadējo izdevumu samazināšanas mērķi.

Budžeta attīstības un prognožu salīdzinājums

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2006. g. dec. | 1,2 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 |
| COM 2006. g. nov. | 1,2 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. janv. | 1,5-2,0 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. dec. | 1,9 | 2,0 | 1,9 | 1 | 1 | 1 |
| COM 2006. g. nov. | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. janv. | 1,9 | 1,8 | 1 | 1 | 1 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. dec. (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM 2006. g. nov. (8) | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,9 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. janv. (4) | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | – 2,9 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 |
| COM 2006. g. nov. | – 2,9 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,2 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. janv. | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | – 0,2 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 |
| COM 2006. g. nov. | – 0,2 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. janv. | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. (4) | – 2,5 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| COM 2006. g. nov. | – 2,5 | – 2,3 | – 2,3 | – 1,8 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. janv. (4) | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | n.d. |
| Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. (6) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| COM 2006. g. nov. (7) | – 3,1 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,8 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. janv. | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 66,6 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 |
| COM 2006. g. nov. | 66,6 | 64,7 | 63,9 | 63,3 | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. janv. | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 | n.d. |
| Avots:

  Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2006. g. dec.

1,2

2,0-2,5

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

COM 2006. g. nov.

1,2

2,2

2,3

2,1

n.d.

n.d.

SP 2006. g. janv.

1,5-2,0

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. dec.

1,9

2,0

1,9

1 Formula

1 Formula

1 Formula

COM 2006. g. nov.

1,9

2,0

1,8

1,9

n.d.

n.d.

SP 2006. g. janv.

1,9

1,8

1 Formula

1 Formula

1 Formula

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. dec. (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

COM 2006. g. nov. (8)

– 0,8

– 0,8

– 0,7

– 0,9

n.d.

n.d.

SP 2006. g. janv. (4)

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

– 2,9

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

COM 2006. g. nov.

– 2,9

– 2,7

– 2,6

– 2,2

n.d.

n.d.

SP 2006. g. janv.

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

– 0,2

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

COM 2006. g. nov.

– 0,2

– 0,1

0,0

0,4

n.d.

n.d.

SP 2006. g. janv.

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec. (4)

– 2,5

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

COM 2006. g. nov.

– 2,5

– 2,3

– 2,3

– 1,8

n.d.

n.d.

SP 2006. g. janv. (4)

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

n.d.

Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2006. g. dec. (6)

– 3,0

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

COM 2006. g. nov. (7)

– 3,1

– 2,6

– 2,3

– 1,8

n.d.

n.d.

SP 2006. g. janv.

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

66,6

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

COM 2006. g. nov.

66,6

64,7

63,9

63,3

n.d.

n.d.

SP 2006. g. janv.

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

n.d.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Jaunais konstitucionālais likums par valsts budžtu (LOLF) pirmo reizi tika ieviests 2006. gadā; tā mērķis ir valsts izdevumu pārvaldības pārskatāmības un efektivitātes uzlabošana.

(3)  Konkrēti, nav sniegti dati par kolektīvo patēriņu un īstermiņa un ilgtermiņa procentu likmēm (laikposmam no 2008. līdz 2010. gadam).

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,5 % no IKP 2005. gadā un 0,1 % no IKP 2006. gadā; 0 % pēc tam, visi samazina deficītu).

(7)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēs (0,6 % no IKP 2005. gadā, 0,2 % 2006. gadā; un 0 % pēc tam, visi samazina deficītu).

(8)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 2,0 %, 2,2 %, 2,2 % un 2,3 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/17

---

PADOMES ATZINUMS

(2007. gada 27. februāris)

par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2006.-2011. gadam

(2007/C 70/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2011. gadam.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums sākumā samazināsies no 1,6 % 2006. gadā līdz 1,3 % 2007. gadā. Vēlāk ekonomiskā izaugsme pakāpeniski palielināsies un 2011. gadā sasniegs 1,7 % no IKP. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju programmas perioda pēdējos gados šķiet pārāk zemas. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums sākumā samazināsies no 1,6 % 2006. gadā līdz 1,3 % 2007. gadā. Vēlāk ekonomiskā izaugsme pakāpeniski palielināsies un 2011. gadā sasniegs 1,7 % no IKP. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju programmas perioda pēdējos gados šķiet pārāk zemas.

| (3) | 2006. gada atjauninātā stabilitātes programma paredz, ka 2006. gadā deficīts būs 5,7 % no IKP (2). Tas ir pretrunā Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozei — 4,7 % no IKP. Komisijas scenārijā nav ņemta vērā novirze 0,9 % apmērā no IKP, lai dzēstu ar ātrvilcienu projektu (Ferrovie dello Stato — RFI/TAV) (3) saistīto dzelzceļa uzņēmuma parādu saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts budžeta procesa pēdējā posmā. Savukārt Komisijas dienestu rudens prognozē minētais vispārējās valdības deficīts ir lielāks nekā iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā norādītie 3,5 % no IKP. Atšķirība 1,2 % apjomā no IKP ir skaidrojama ar vienreizējo pasākumu atšķirīgo ietekmi (0,8 % no IKP) un pastāvīgo negatīvo ietekmi, ko rada Eiropas Kopienu Tiesas nolēmums par PVN piemērošanu uzņēmumu automašīnām (0,4 % no IKP). |
| --- | --- |

(3)

2006. gada atjauninātā stabilitātes programma paredz, ka 2006. gadā deficīts būs 5,7 % no IKP (2). Tas ir pretrunā Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozei — 4,7 % no IKP. Komisijas scenārijā nav ņemta vērā novirze 0,9 % apmērā no IKP, lai dzēstu ar ātrvilcienu projektu (Ferrovie dello Stato — RFI/TAV) (3) saistīto dzelzceļa uzņēmuma parādu saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts budžeta procesa pēdējā posmā. Savukārt Komisijas dienestu rudens prognozē minētais vispārējās valdības deficīts ir lielāks nekā iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā norādītie 3,5 % no IKP. Atšķirība 1,2 % apjomā no IKP ir skaidrojama ar vienreizējo pasākumu atšķirīgo ietekmi (0,8 % no IKP) un pastāvīgo negatīvo ietekmi, ko rada Eiropas Kopienu Tiesas nolēmums par PVN piemērošanu uzņēmumu automašīnām (0,4 % no IKP).

| (4) | Programmas budžeta stratēģijas mērķis ir 2007. gadā novērst pārmērīgo budžeta deficītu (plānots, ka deficīts samazināsies līdz 2,8 % no IKP) galvenokārt ar pastāvīgu pasākumu palīdzību. Tiek plānots, ka pēc tam valdības bilance programmas periodā pastāvīgi uzlabosies un 2011. gadā būs pozitīva — 0,1 % no IKP. Paredzams uzlabojums primārajā bilancē — no -0,9 % no IKP 2006. gadā līdz 5 % 2011. gadā. Līdz 2007. gadam pielāgojums galvenokārt saistīts ar ieņēmumiem. Attiecībā uz laikposmu pēc 2007. gada informācija ir sniegta tikai par korekciju apjomu, kas nepieciešams, lai sasniegtu ar tendencēm saistītos budžeta mērķus. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, mērķi, kas noteikti laikam no 2007. gada, kopumā nav mainījušies, neraugoties uz nelabvēlīgāku makroekonomisko scenāriju, tomēr, tā kā 2006. gada deficīta līmenis ir daudz augstāks, arī korekcijas 2007. gadā ir daudz lielākas. |
| --- | --- |

(4)

Programmas budžeta stratēģijas mērķis ir 2007. gadā novērst pārmērīgo budžeta deficītu (plānots, ka deficīts samazināsies līdz 2,8 % no IKP) galvenokārt ar pastāvīgu pasākumu palīdzību. Tiek plānots, ka pēc tam valdības bilance programmas periodā pastāvīgi uzlabosies un 2011. gadā būs pozitīva — 0,1 % no IKP. Paredzams uzlabojums primārajā bilancē — no -0,9 % no IKP 2006. gadā līdz 5 % 2011. gadā. Līdz 2007. gadam pielāgojums galvenokārt saistīts ar ieņēmumiem. Attiecībā uz laikposmu pēc 2007. gada informācija ir sniegta tikai par korekciju apjomu, kas nepieciešams, lai sasniegtu ar tendencēm saistītos budžeta mērķus. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, mērķi, kas noteikti laikam no 2007. gada, kopumā nav mainījušies, neraugoties uz nelabvēlīgāku makroekonomisko scenāriju, tomēr, tā kā 2006. gada deficīta līmenis ir daudz augstāks, arī korekcijas 2007. gadā ir daudz lielākas.

| (5) | Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, 2006. gadā uzlabosies: ja 2006. gadā būs vērojams deficīts aptuveni 4 % apmērā no IKP, tad programmas perioda beigās (2011. gadā) bilancē jau būs pārpalikums 0,25 % no IKP. Tāpat kā iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko programmā plānots sasniegt līdz programmas perioda beigām. Iepriekšējā atjauninātajā programmā VTM netika plānots sasniegt programmas periodā (kas beidzās 2009. gadā). Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, 2006. gadā uzlabosies: ja 2006. gadā būs vērojams deficīts aptuveni 4 % apmērā no IKP, tad programmas perioda beigās (2011. gadā) bilancē jau būs pārpalikums 0,25 % no IKP. Tāpat kā iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko programmā plānots sasniegt līdz programmas perioda beigām. Iepriekšējā atjauninātajā programmā VTM netika plānots sasniegt programmas periodā (kas beidzās 2009. gadā). Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Budžeta rezultāti 2006. gadā varētu būt labāki, nekā prognozēts programmā, bet sliktāki — pēc 2007. gada. Attiecībā uz 2007. gadu programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Tomēr pozitīvi ir tas, ka, ņemot vērā tendences, kas izriet no datiem par skaidras naudas plūsmu, 2006. gadā deficīts izrādīsies mazāks nekā prognozētie 5,7 % no IKP; tas nozīmē, ka bāzes efekts 2007. gadā būs labāks, nekā plānots. Tomēr ar vairāku pasākumu efektivitāti, kas iekļauti 2007. gada budžetā, saistās riski. Nevar izslēgt apdraudējumu valsts finansēm vidējā termiņā, jo īpaši saistībā ar atkārtotu veselības aprūpes izdevumu pārtēriņu. Turklāt attiecībā uz laiku pēc 2007. gada nav sniegta sīkāka informācija par pielāgojuma stratēģiju, kas savukārt palielina ar plānoto fiskālo konsolidāciju saistītos riskus. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta rezultāti 2006. gadā varētu būt labāki, nekā prognozēts programmā, bet sliktāki — pēc 2007. gada. Attiecībā uz 2007. gadu programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Tomēr pozitīvi ir tas, ka, ņemot vērā tendences, kas izriet no datiem par skaidras naudas plūsmu, 2006. gadā deficīts izrādīsies mazāks nekā prognozētie 5,7 % no IKP; tas nozīmē, ka bāzes efekts 2007. gadā būs labāks, nekā plānots. Tomēr ar vairāku pasākumu efektivitāti, kas iekļauti 2007. gada budžetā, saistās riski. Nevar izslēgt apdraudējumu valsts finansēm vidējā termiņā, jo īpaši saistībā ar atkārtotu veselības aprūpes izdevumu pārtēriņu. Turklāt attiecībā uz laiku pēc 2007. gada nav sniegta sīkāka informācija par pielāgojuma stratēģiju, kas savukārt palielina ar plānoto fiskālo konsolidāciju saistītos riskus.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, kopumā šķiet, ka programmā izklāstītais budžeta stāvoklis ir tāds, lai saskaņā ar Padomes ieteikumu varētu novērst pārmērīgo deficītu līdz 2007. gadam, ar nosacījumu, ka budžeta pasākumi tiek pilnībā un efektīvi īstenoti. Kopumā ar 2007. gadā plānotajiem strukturālajiem pielāgojumiem 1,25 % apjomā no IKP saistās negatīvi riski. Tomēr pieejamie dati norāda, ka 2006. gadā strukturālie pielāgojumi būs labāki, nekā prognozēts (0,25 % no IKP), un tas varētu nozīmēt, ka 2007. gadā situācija uzlabosies. Budžeta stāvoklis var nenodrošināt pietiekamu drošības rezervi pret noteiktās IKP deficīta robežvērtības —3 % — pārkāpšanu parastu makroekonomisku svārstību rezultātā līdz 2010. gadam. Turklāt ar to var nepietikt, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu programmas periodā, kā paredzēts programmā. Nākamajos gados pēc pārmērīga deficīta novēršanas pielāgojumu temps virzībā uz programmā netieši norādīto VTM kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, kopumā šķiet, ka programmā izklāstītais budžeta stāvoklis ir tāds, lai saskaņā ar Padomes ieteikumu varētu novērst pārmērīgo deficītu līdz 2007. gadam, ar nosacījumu, ka budžeta pasākumi tiek pilnībā un efektīvi īstenoti. Kopumā ar 2007. gadā plānotajiem strukturālajiem pielāgojumiem 1,25 % apjomā no IKP saistās negatīvi riski. Tomēr pieejamie dati norāda, ka 2006. gadā strukturālie pielāgojumi būs labāki, nekā prognozēts (0,25 % no IKP), un tas varētu nozīmēt, ka 2007. gadā situācija uzlabosies. Budžeta stāvoklis var nenodrošināt pietiekamu drošības rezervi pret noteiktās IKP deficīta robežvērtības —3 % — pārkāpšanu parastu makroekonomisku svārstību rezultātā līdz 2010. gadam. Turklāt ar to var nepietikt, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu programmas periodā, kā paredzēts programmā. Nākamajos gados pēc pārmērīga deficīta novēršanas pielāgojumu temps virzībā uz programmā netieši norādīto VTM kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā.

| (8) | Tiek oficiāli lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā sasniedza 107,6 % no IKP, kas ir krietni vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība pakāpeniski samazināsies un 2011. gadā sasniegs aptuveni 98 % no IKP. Šķiet, ka parāda attiecības dinamika būs labvēlīgāka, nekā paredzēts programmā 2006. gadā, ņemot vērā datus par skaidras naudas plūsmu. Riski attiecībā uz paredzamo parāda dinamiku 2007. gadā kopumā šķiet līdzsvaroti. Tā kā attiecībā uz laiku pēc 2007. gada trūkst sīkākas informācijas par pielāgojumu stratēģiju, tas palielina ar plānoto parāda samazināšanu saistītos riskus. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmas periodā parāda attiecības samazināšanās varētu būt nepietiekama, lai tuvinātos atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(8)

Tiek oficiāli lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā sasniedza 107,6 % no IKP, kas ir krietni vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība pakāpeniski samazināsies un 2011. gadā sasniegs aptuveni 98 % no IKP. Šķiet, ka parāda attiecības dinamika būs labvēlīgāka, nekā paredzēts programmā 2006. gadā, ņemot vērā datus par skaidras naudas plūsmu. Riski attiecībā uz paredzamo parāda dinamiku 2007. gadā kopumā šķiet līdzsvaroti. Tā kā attiecībā uz laiku pēc 2007. gada trūkst sīkākas informācijas par pielāgojumu stratēģiju, tas palielina ar plānoto parāda samazināšanu saistītos riskus. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmas periodā parāda attiecības samazināšanās varētu būt nepietiekama, lai tuvinātos atsauces vērtībai.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu un pensiju izdevumu pieaugums Itālijā ir mazāks nekā vidēji ES, pateicoties pieņemtajām pensiju reformām, ar nosacījumu, ka tās — un jo īpaši plānotie periodiskie aktuārie pielāgojumi atbilstīgi paredzamajam mūža ilgumam — tiek pilnībā īstenotas. Nodarbinātības, jo sevišķi gados vecāku ļaužu nodarbinātības palielināšanās uzlabotu darba ņēmēju pensijas nākotnē un sekmētu pensiju reformu īstenošanu. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kaut arī nedaudz labāks nekā 2005. gadā, apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ir krietni augstāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību, un, lai to samazinātu, būs jāpanāk un ilgstoši jāsaglabā liels primārais pārpalikums. Kopumā šķiet, ka Itālijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu un pensiju izdevumu pieaugums Itālijā ir mazāks nekā vidēji ES, pateicoties pieņemtajām pensiju reformām, ar nosacījumu, ka tās — un jo īpaši plānotie periodiskie aktuārie pielāgojumi atbilstīgi paredzamajam mūža ilgumam — tiek pilnībā īstenotas. Nodarbinātības, jo sevišķi gados vecāku ļaužu nodarbinātības palielināšanās uzlabotu darba ņēmēju pensijas nākotnē un sekmētu pensiju reformu īstenošanu. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kaut arī nedaudz labāks nekā 2005. gadā, apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ir krietni augstāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību, un, lai to samazinātu, būs jāpanāk un ilgstoši jāsaglabā liels primārais pārpalikums. Kopumā šķiet, ka Itālijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks.

| (10) | Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tajā sniegta informācija par budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti abās programmās aplūkots jautājums par finanšu ilgtspējību un paredzēts samazināt nodarbinātības izmaksu un neto algas starpību laikā no 2007. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tajā sniegta informācija par budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti abās programmās aplūkots jautājums par finanšu ilgtspējību un paredzēts samazināt nodarbinātības izmaksu un neto algas starpību laikā no 2007. līdz 2008. gadam.

| (11) | Programmas budžeta stratēģija valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmas budžeta stratēģija valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (4). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (4).

Padome uzskata, ka programma visumā atbilst mērķim līdz 2007. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu, ar nosacījumu, ka 2007. gada budžets tiek pilnībā un efektīvi izpildīts. Attiecībā uz laiku pēc 2007. gada, plānotie pielāgojumi atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām un ļautu sasniegt VTM līdz programmas perioda beigām. Tomēr nav sniegta sīkāka informācija par pielāgojumu stratēģiju, kas pati par sevi ir apdraudējums budžeta mērķu sasniegšanai pēc 2007. gada un liedz pienācīgi izvērtēt konsolidācijas stratēģiju.

Ņemot vērā minēto novērtējumu, kā arī 2005. gada 28. jūlija ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome aicina Itāliju:

| i) | sasniegt plānoto fiskālo konsolidāciju 2007. gadā, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu; |
| --- | --- |

i)

sasniegt plānoto fiskālo konsolidāciju 2007. gadā, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu;

| ii) | izmantot labāk nekā gaidītās budžeta tendences deficīta samazināšanai un, kad pārmērīgais deficīts būs novērsts, nodrošināt atbilstīgu virzību uz VTM, lai to sasniegtu vēlākais līdz programmas periodam beigām, kā arī nodrošināt to, ka attiecīgi samazina parāda un IKP attiecību; |
| --- | --- |

ii)

izmantot labāk nekā gaidītās budžeta tendences deficīta samazināšanai un, kad pārmērīgais deficīts būs novērsts, nodrošināt atbilstīgu virzību uz VTM, lai to sasniegtu vēlākais līdz programmas periodam beigām, kā arī nodrošināt to, ka attiecīgi samazina parāda un IKP attiecību;

| iii) | ņemot vērā sevišķi augsto parāda līmeni, pilnībā īstenot pieņemtās pensiju reformas, tostarp plānotos periodiskos aktuāros pielāgojumus atbilstīgi paredzamajam mūža ilgumam, lai izvairītos no būtiskas to izdevumu palielināšanās, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanos; un |
| --- | --- |

iii)

ņemot vērā sevišķi augsto parāda līmeni, pilnībā īstenot pieņemtās pensiju reformas, tostarp plānotos periodiskos aktuāros pielāgojumus atbilstīgi paredzamajam mūža ilgumam, lai izvairītos no būtiskas to izdevumu palielināšanās, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanos; un

| iv) | uzlabot budžeta procesu, palielinot tā pārskatāmību, sīkāk precizējot budžeta pasākumus ar laika ziņā ilgāku perspektīvu un efektīvus īstenošanas mehānismus, lai uzraudzītu un kontrolētu izdevumus, jo īpaši izdevumus veselības aprūpes jomā; |
| --- | --- |

iv)

uzlabot budžeta procesu, palielinot tā pārskatāmību, sīkāk precizējot budžeta pasākumus ar laika ziņā ilgāku perspektīvu un efektīvus īstenošanas mehānismus, lai uzraudzītu un kontrolētu izdevumus, jo īpaši izdevumus veselības aprūpes jomā;

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2006. g. dec. | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| COM 2006. g. nov. | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | n.d. | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. dec. | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| COM 2006. g. nov. | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | n.d. | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. dec. (5) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| COM 2006. g. nov. (9) | – 1,4 | – 1,0 | – 1,0 | – 1,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. (5) | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | n.d. | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. (11) | – 4,1 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| COM 2006. g. nov. | – 4,1 | – 4,7 | – 2,9 | – 3,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 | n.d. | n.d. |
| Primārā bilance (10)

  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. (11) | 0,7 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| COM 2006. g. nov. | 0,5 | – 0,1 | 1,8 | 1,7 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | n.d. | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. (5)
   (11) | – 3,5 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| COM 2006. g. nov. | – 3,4 | – 4,1 | – 2,4 | – 2,5 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. (5) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | n.d. | n.d. |
| Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. (5)
   (7) | – 4,0 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| COM 2006. g. nov. (8) | – 3,9 | – 3,6 | – 2,5 | – 2,6 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. (5) | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | n.d. | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| COM 2006. g. nov. | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | n.d. | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | n.d. | n.d. |
| Avots:

  Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2006. g. dec.

0,0

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

COM 2006. g. nov.

0,0

1,7

1,4

1,4

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

n.d.

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. dec.

2,2

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

COM 2006. g. nov.

2,2

2,3

2,0

1,9

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

n.d.

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. dec. (5)

– 1,3

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

COM 2006. g. nov. (9)

– 1,4

– 1,0

– 1,0

– 1,1

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec. (5)

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

n.d.

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec. (11)

– 4,1

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

COM 2006. g. nov.

– 4,1

– 4,7

– 2,9

– 3,1

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

n.d.

n.d.

Primārā bilance (10)

(% no IKP)

SP 2006. g. dec. (11)

0,7

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

COM 2006. g. nov.

0,5

– 0,1

1,8

1,7

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

n.d.

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec. (5)
   (11)

– 3,5

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

COM 2006. g. nov.

– 3,4

– 4,1

– 2,4

– 2,5

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec. (5)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

n.d.

n.d.

Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2006. g. dec. (5)
   (7)

– 4,0

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

COM 2006. g. nov. (8)

– 3,9

– 3,6

– 2,5

– 2,6

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec. (5)

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

n.d.

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

106,6

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

COM 2006. g. nov.

106,6

107,2

105,9

105,7

n.d.

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

n.d.

n.d.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tabulas 2006. gada Stabilitātes programmā neietver vienreizējus valsts izdevumus 0,9 % apmērā no IKP par dzelzceļu uzņēmuma parāda dzēšanu, kas pieminēta programmas tekstā. Šie papildu izdevumi plānoto deficītu 2006. gadā palielina līdz 5,7 % no IKP, salīdzinot ar tabulās minētajiem 4,8 %, un ietekmē arī citus budžeta datus.

(3)  Atbilstīgi Eurostat2005. gada 23. maija lēmumam (sk. Eurostat Ziņu apskatu Nr. 65/2005), saskaņā ar kuru šis dzelzceļa uzņēmuma parāds jau bija iegrāmatos kā valdības saistības, valdības lēmums neietekmē parādu.

(4)  Konkrēti, nav sniegts budžeta sadalījums saskaņā ar deficīta mērķiem 2008.-2011. gadam.

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju

(6)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(7)  3Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,5 % no IKP 2005. gadā, 0,1 % no IKP 2007. gadā un 2008. gadā; samazina deficītu. 2006. gadā — 1,4 % no IKP, palielina deficītu).

(8)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēs (0,5 % no IKP 2005. gadā un 0,1 % 2007. un 2008. gadā; samazina deficītu. 2006. gadā — 0,5 % no IKP, palielina deficītu).

(9)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % un 1,5 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.–2008. gadā.

(10)  Primārās bilances dati programmā un Komisijas dienestu prognozēs nav tieši salīdzināmi atšķirīgas FISIM apstrādes dēļ. Dati programmā atbilst rīcības kodeksā paredzētajām definīcijām. Lai Komisijas datus par primāro bilanci varētu salīdzināt ar programmas datiem, tie jākoriģē par aptuveni + 0,2 % no IKP.

(11)  Budžeta dati 2006. gada programmā ir grozīti, lai iekļautu izdevumus 0,9 % apmērā no IKP, kas radušies, valstij dzēšot ar ātrvilcienu projektu saistīto dzelzceļa uzņēmuma parādu, par ko paziņots stabilitātes programmā un kas apstiprināts, veicot galīgos grozījumus Likumā par 2007. gada budžetu.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/21

---

PADOMES ATZINUMS

(2007. gada 27. februāris)

par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam

(2007/C 70/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts reālā IKP pieaugums par 3,25 % 2006. gadā, par 3 % 2007. gadā un vidēji par 1,75 % atlikušajā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi attiecībā uz 2006. un 2007. gadu un piesardzīgiem pieņēmumiem attiecībā uz pārējiem gadiem. Programmā prognozētā inflācija šķiet reālistiska laikposmam līdz 2007. gadam, taču šķiet pārāk zema attiecībā uz pārējo periodu, ņemot vērā gaidāmo spriedzi darba tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts reālā IKP pieaugums par 3,25 % 2006. gadā, par 3 % 2007. gadā un vidēji par 1,75 % atlikušajā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi attiecībā uz 2006. un 2007. gadu un piesardzīgiem pieņēmumiem attiecībā uz pārējiem gadiem. Programmā prognozētā inflācija šķiet reālistiska laikposmam līdz 2007. gadam, taču šķiet pārāk zema attiecībā uz pārējo periodu, ņemot vērā gaidāmo spriedzi darba tirgū.

| (3) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā vispārējās valdības stāvoklis ir līdzsvarots, salīdzinot ar mērķi – 1,5 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā. Tas galvenokārt atspoguļo ievērojami uzlabojušās cikliskās prognozes, kas rada lielākus nodokļu ieņēmumus, kā arī lielākus ienākumus no dabasgāzes pārdošanas. Informācija, kas kļuvusi pieejama kopš rudens prognozes (ikmēneša dati par vispārējās valdības bilanci) liecina par vēl labākiem budžeta rezultātiem. Jaunākā oficiālā aplēse, kas ietverta 2006. gada rudens ziņojumā, paredz, ka 2006. gadā budžetā būs pārpalikums 0,4 % apmērā no IKP. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā vispārējās valdības stāvoklis ir līdzsvarots, salīdzinot ar mērķi – 1,5 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā. Tas galvenokārt atspoguļo ievērojami uzlabojušās cikliskās prognozes, kas rada lielākus nodokļu ieņēmumus, kā arī lielākus ienākumus no dabasgāzes pārdošanas. Informācija, kas kļuvusi pieejama kopš rudens prognozes (ikmēneša dati par vispārējās valdības bilanci) liecina par vēl labākiem budžeta rezultātiem. Jaunākā oficiālā aplēse, kas ietverta 2006. gada rudens ziņojumā, paredz, ka 2006. gadā budžetā būs pārpalikums 0,4 % apmērā no IKP.

| (4) | Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir, izmantojot papildu fiskālo konsolidāciju, novērst sabiedrības novecošanas radītās izmaksas. Programmā prognozēts, ka vispārējās valdības pārpalikums pieaugs no 0,1 % no IKP 2006. gadā līdz 0,9 % 2009. gadā. Plānots, ka primārais pārpalikums pieaugs no 2,4 % no IKP 2006.gadā līdz 2,9 % 2009. gadā; vislielākais pieaugums paredzēts pēdējā programmas gadā, kas lielā mērā atspoguļo to, ka minētajā gadā gaidāma kompensācija par ES pašu resursu iemaksu, kas veikta laikā no 2007. līdz 2009. gadam. Nominālo korekciju pilnībā izskaidro izdevumu un IKP attiecības samazināšanās, kas vairāk nekā pietiekami kompensē ieņēmumu un IKP attiecības samazinājumu par 0,2 procentu punktiem. Salīdzinājumā ar iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu, vispārējās valdības bilances līmenis ir ievērojami augstāks visā programmas periodā. Tas galvenokārt atspoguļo lielākus ienākumus par gāzi, makroekonomiskās situācijas uzlabošanos 2005. gadā un labākas prognozes 2006. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir, izmantojot papildu fiskālo konsolidāciju, novērst sabiedrības novecošanas radītās izmaksas. Programmā prognozēts, ka vispārējās valdības pārpalikums pieaugs no 0,1 % no IKP 2006. gadā līdz 0,9 % 2009. gadā. Plānots, ka primārais pārpalikums pieaugs no 2,4 % no IKP 2006.gadā līdz 2,9 % 2009. gadā; vislielākais pieaugums paredzēts pēdējā programmas gadā, kas lielā mērā atspoguļo to, ka minētajā gadā gaidāma kompensācija par ES pašu resursu iemaksu, kas veikta laikā no 2007. līdz 2009. gadam. Nominālo korekciju pilnībā izskaidro izdevumu un IKP attiecības samazināšanās, kas vairāk nekā pietiekami kompensē ieņēmumu un IKP attiecības samazinājumu par 0,2 procentu punktiem. Salīdzinājumā ar iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu, vispārējās valdības bilances līmenis ir ievērojami augstāks visā programmas periodā. Tas galvenokārt atspoguļo lielākus ienākumus par gāzi, makroekonomiskās situācijas uzlabošanos 2005. gadā un labākas prognozes 2006. gadam.

| (5) | Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, 2007. gadā pasliktināsies par aptuveni pusi procentu punkta no IKP, nostabilizēsies 2008. gadā un uzlabosies par aptuveni pusi procentu punkta no IKP 2009. gadā. Tāpat kā iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir strukturālais deficīts 0,5 % līdz 1 % robežās no IKP, ko programmā plānots saglabāt visā programmas periodā. Tā kā VTM diapazona zemākā robeža ir vienāda ar obligāto kritēriju (aplēsts deficīts aptuveni 1 % no IKP), to sasniedzot, vajadzētu būt īstenotam arī mērķim nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, 2007. gadā pasliktināsies par aptuveni pusi procentu punkta no IKP, nostabilizēsies 2008. gadā un uzlabosies par aptuveni pusi procentu punkta no IKP 2009. gadā. Tāpat kā iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir strukturālais deficīts 0,5 % līdz 1 % robežās no IKP, ko programmā plānots saglabāt visā programmas periodā. Tā kā VTM diapazona zemākā robeža ir vienāda ar obligāto kritēriju (aplēsts deficīts aptuveni 1 % no IKP), to sasniedzot, vajadzētu būt īstenotam arī mērķim nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti, sākot ar 2007. gadu. No vienas puses, iespēja, ka 2006. gadā gūtos augstākos nodokļu ieņēmumus varētu pārnest uz 2007. gadu, rada pozitīvu risku attiecībā uz budžeta rezultātiem 2007. gadā. Turklāt attiecībā uz 2008. un 2009. gadu pozitīvs risks saistībā ar budžeta stāvokli izriet no piesardzīga makroekonomiskā scenārija. No otras puses, ieņēmumi par gāzi visā periodā var izrādīties mazāki, nekā pašlaik tiek prognozēts. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti, sākot ar 2007. gadu. No vienas puses, iespēja, ka 2006. gadā gūtos augstākos nodokļu ieņēmumus varētu pārnest uz 2007. gadu, rada pozitīvu risku attiecībā uz budžeta rezultātiem 2007. gadā. Turklāt attiecībā uz 2008. un 2009. gadu pozitīvs risks saistībā ar budžeta stāvokli izriet no piesardzīga makroekonomiskā scenārija. No otras puses, ieņēmumi par gāzi visā periodā var izrādīties mazāki, nekā pašlaik tiek prognozēts.

| (7) | Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai saglabātu atbilstību vidējā termiņa mērķim visā programmas periodā, kā tas ir paredzēts programmā. Turklāt tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai normālu makroekonomisku svārstību rezultātā netiktu pārkāpts deficīta robežlielums – 3 % no IKP. Tomēr pastāv risks, ka programmā paredzētās fiskālās politikas nostādnes var kļūt procikliskas 2007. gadā, kad gaidāms ekonomikas uzplaukums. Tas neatbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai saglabātu atbilstību vidējā termiņa mērķim visā programmas periodā, kā tas ir paredzēts programmā. Turklāt tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai normālu makroekonomisku svārstību rezultātā netiktu pārkāpts deficīta robežlielums – 3 % no IKP. Tomēr pastāv risks, ka programmā paredzētās fiskālās politikas nostādnes var kļūt procikliskas 2007. gadā, kad gaidāms ekonomikas uzplaukums. Tas neatbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam.

| (8) | Pateicoties krasam vispārējās valdības deficīta samazinājumam 2004. un 2005. gadā, tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā būs samazinājies līdz 50,2 % no IKP, kas vēl vairāk ir zem līgumā noteiktās atsauces vērtības - 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība samazināsies vēl par 6 procentu punktiem visā programmas periodā. |
| --- | --- |

(8)

Pateicoties krasam vispārējās valdības deficīta samazinājumam 2004. un 2005. gadā, tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā būs samazinājies līdz 50,2 % no IKP, kas vēl vairāk ir zem līgumā noteiktās atsauces vērtības - 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība samazināsies vēl par 6 procentu punktiem visā programmas periodā.

| (9) | Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Nīderlandē pārsniedz vidējo ES rādītāju, galvenokārt tādēļ, ka nākamajās desmitgadēs ievērojami pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kaut arī ne tik stabils kā 2005. gadā, palīdzēs mazināt prognozēto sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, taču nav pietiekams, lai šo ietekmi novērstu pilnībā. Prognozētais ieņēmumu pieaugums nākotnē (kā daļa no IKP), galvenokārt pateicoties atliktajai pensiju aplikšanai ar nodokļiem, daļēji kompensētu valsts izdevumu palielināšanos ilgtermiņā. Nodrošinot lielus primāros pārpalikumus vidējā termiņā un/vai īstenojot reformu pasākumus, kas ierobežotu prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, palīdzētu mazināt apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka apdraudējums Nīderlandes valsts finanšu ilgtspējībai ir mazs. |
| --- | --- |

(9)

Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Nīderlandē pārsniedz vidējo ES rādītāju, galvenokārt tādēļ, ka nākamajās desmitgadēs ievērojami pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Sākotnējais budžeta stāvoklis, kaut arī ne tik stabils kā 2005. gadā, palīdzēs mazināt prognozēto sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, taču nav pietiekams, lai šo ietekmi novērstu pilnībā. Prognozētais ieņēmumu pieaugums nākotnē (kā daļa no IKP), galvenokārt pateicoties atliktajai pensiju aplikšanai ar nodokļiem, daļēji kompensētu valsts izdevumu palielināšanos ilgtermiņā. Nodrošinot lielus primāros pārpalikumus vidējā termiņā un/vai īstenojot reformu pasākumus, kas ierobežotu prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, palīdzētu mazināt apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka apdraudējums Nīderlandes valsts finanšu ilgtspējībai ir mazs.

| (10) | Stabilitātes programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā nav sniegta sistemātiska informācija par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, kaut arī šķiet, ka budžeta prognozēs ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Konkrēti abās programmās raksturota nesenā veselības aprūpes sistēmas reforma, izmaiņas uzņēmumu peļņas nodokļa sistēmā un plānotie papildu izdevumi, piemēram, infrastruktūras jomā. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā nav sniegta sistemātiska informācija par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, kaut arī šķiet, ka budžeta prognozēs ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Konkrēti abās programmās raksturota nesenā veselības aprūpes sistēmas reforma, izmaiņas uzņēmumu peļņas nodokļa sistēmā un plānotie papildu izdevumi, piemēram, infrastruktūras jomā.

| (11) | Budžeta stratēģija programmā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Budžeta stratēģija programmā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā ir sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā ir sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu (2).

Padome uzskata, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija ir tādas fiskālās politikas piemērs, kas ir atbilstīga Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr būtisks risks saistīts ar iespēju, ka varētu nesaglabāties pašreizējie lielie ieņēmumi par gāzi, taču kopumā ar budžeta mērķu sasniegšanu saistītie riski lielākoties ir neitrāli.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu un labās izaugsmes perspektīvas, Nīderlandei tiek ieteikts saglabāt spēcīgu strukturālo stāvokli 2007. gadā un vēlāk, tādējādi izvairoties no procikliskas fiskālās politikas ekonomikas augšupejas periodā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | SP 2006. g. nov. | 1,5 | 3 | 3 | 1 | 1 |
| COM 2006. g. nov. | 1,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | | 2 | 2 | 2 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. nov. | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| COM 2006. g. nov. | 1,5 | 1,6 | 1,8 | 2,3 | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 1,5 | 1,5 | 1,1 | n.d. | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 20061. g. nov. (3) | – 1,9 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 |
| COM 20065. g. nov. (7) | – 2,0 | – 1,2 | – 0,4 | 0,0 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. (3) | – 2,3 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,6 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 |
| COM 2006. g. nov. | – 0,3 | 0,0 | 0,1 | 0,3 | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | 2,1 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 |
| COM 2006. g. nov. | 2,1 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. (3) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 |
| COM 2006. g. nov. | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | n.d. |
| SP 2005. g. dec. (3) | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | n.d. |
| Strukturālā bilance (4)

  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. (5) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 |
| COM 2006. g. nov. (6) | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | 52,7 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 |
| COM 2006. g. nov. | 52,7 | 50,5 | 47,8 | 45,4 | n.d. |
| SP 2006. g. dec. | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 | n.d. |
| Avots:


  Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

SP 2006. g. nov.

1,5

3 Formula

3

1 Formula

1 Formula

COM 2006. g. nov.

1,5

3,0

2,9

2,6

n.d.

SP 2006. g. dec.

Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. nov.

1,5

1 Formula

1 Formula

1 Formula

1 Formula

COM 2006. g. nov.

1,5

1,6

1,8

2,3

n.d.

SP 2006. g. dec.

1,5

1,5

1,1

n.d.

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 20061. g. nov. (3)

– 1,9

– 0,5

0,6

0,6

0,3

COM 20065. g. nov. (7)

– 2,0

– 1,2

– 0,4

0,0

n.d.

SP 2005. g. dec. (3)

– 2,3

– 1,5

– 0,9

– 0,6

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

– 0,3

0,1

0,2

0,3

0,9

COM 2006. g. nov.

– 0,3

0,0

0,1

0,3

n.d.

SP 2006. g. dec.

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

2,1

2,4

2,4

2,4

2,9

COM 2006. g. nov.

2,1

2,3

2,3

2,3

n.d.

SP 2006. g. dec.

1,4

1,1

1,4

1,5

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov. (3)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,7

COM 2006. g. nov.

0,9

0,6

0,4

0,3

n.d.

SP 2005. g. dec. (3)

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

n.d.

Strukturālā bilance (4)

(% no IKP)

SP 2006. g. nov. (5)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,4

COM 2006. g. nov. (6)

0,9

0,6

0,4

0,3

n.d.

SP 2006. g. dec.

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

52,7

50,2

47,9

46,3

44,2

COM 2006. g. nov.

52,7

50,5

47,8

45,4

n.d.

SP 2006. g. dec.

54,4

54,5

53,9

53,1

n.d.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti trūkst valdības izdevumu funkcionālā sadalījuma 2009. gadam.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,3 % no IKP 2009. gadā; samazina deficītu).

(6)  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 1,9 %, 2,1 %, 2,1 % un 2,2 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2007. gadā.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/24

---

PADOMES ATZINUMS

(2007. gada 27. februāris)

par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2006.–2009. gadam

(2007/C 70/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no 5,5 % 2006. gadā samazināsies vidēji līdz 4,3 % pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālas. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no 5,5 % 2006. gadā samazināsies vidēji līdz 4,3 % pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālas.

| (3) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē vispārējās valdības deficīts 2006. gadam tiek lēsts 1,0 % apmērā no IKP attiecībā pret iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi – 1,8 % no IKP. Tas daļēji ir izskaidrojams ar to, ka 2005. gada deficīta rādītājs, kas iepriekšējā programmā bija paredzēts 2,3 % no IKP, saskaņā ar jaunākajiem datiem ir koriģēts uz leju līdz 1,0 %. Pateicoties, īpaši pēdējā ceturksnī, labvēlīgajiem cikliskajiem apstākļiem un lielajiem nodokļu ieņēmumiem, 2006. gada rezultāts arī var būt labāks nekā plānots jaunajā programmā (1,5 % no IKP). |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē vispārējās valdības deficīts 2006. gadam tiek lēsts 1,0 % apmērā no IKP attiecībā pret iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi – 1,8 % no IKP. Tas daļēji ir izskaidrojams ar to, ka 2005. gada deficīta rādītājs, kas iepriekšējā programmā bija paredzēts 2,3 % no IKP, saskaņā ar jaunākajiem datiem ir koriģēts uz leju līdz 1,0 %. Pateicoties, īpaši pēdējā ceturksnī, labvēlīgajiem cikliskajiem apstākļiem un lielajiem nodokļu ieņēmumiem, 2006. gada rezultāts arī var būt labāks nekā plānots jaunajā programmā (1,5 % no IKP).

| (4) | 2006. gada aprīlī pēc 2006. gada 14. februāra Padomes atzinuma valdība un sociālie partneri vienojās veikt reformu un budžeta konsolidēšanas pasākumu kopumu, kas pēc tam tika īstenots. Saskaņā ar šo “trīspusējo vienošanos ”galvenais programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir programmas darbības periodā atgūt sabalansētu budžeta stāvokli. Tas jāpanāk, pakāpeniski uzlabojot vispārējās valdības bilanci no deficīta, kas saskaņā ar aplēsēm ir 1,5 % no IKP, līdz nelielam pārpalikumam 2009. gadā (0,1 % no IKP). Primārās bilances deficīts samazinātos paralēli nominālajam deficītam. Korekciju pamatā ir izdevumu daļas samazināšana par 3,8 procentu punktiem no IKP, tādējādi vairāk nekā kompensējot ieņēmumu daļas samazināšanos par 2,1 procentu punktu no IKP. Šī stratēģija līdzinās 2005. gada programmā aprakstītajai stratēģijai, saskaņā ar kuru daudzējādā ziņā līdzīgos makroekonomiskajos apstākļos deficītam bija jāsasniedz maksimālais apmērs nevis 2006., bet jau 2005. gadā un kopumā sabalansēts budžeta stāvoklis — nevis 2009., bet 2008. gadā. |
| --- | --- |

(4)

2006. gada aprīlī pēc 2006. gada 14. februāra Padomes atzinuma valdība un sociālie partneri vienojās veikt reformu un budžeta konsolidēšanas pasākumu kopumu, kas pēc tam tika īstenots. Saskaņā ar šo “trīspusējo vienošanos ”galvenais programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir programmas darbības periodā atgūt sabalansētu budžeta stāvokli. Tas jāpanāk, pakāpeniski uzlabojot vispārējās valdības bilanci no deficīta, kas saskaņā ar aplēsēm ir 1,5 % no IKP, līdz nelielam pārpalikumam 2009. gadā (0,1 % no IKP). Primārās bilances deficīts samazinātos paralēli nominālajam deficītam. Korekciju pamatā ir izdevumu daļas samazināšana par 3,8 procentu punktiem no IKP, tādējādi vairāk nekā kompensējot ieņēmumu daļas samazināšanos par 2,1 procentu punktu no IKP. Šī stratēģija līdzinās 2005. gada programmā aprakstītajai stratēģijai, saskaņā ar kuru daudzējādā ziņā līdzīgos makroekonomiskajos apstākļos deficītam bija jāsasniedz maksimālais apmērs nevis 2006., bet jau 2005. gadā un kopumā sabalansēts budžeta stāvoklis — nevis 2009., bet 2008. gadā.

| (5) | Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, 2006. gadā uzlabosies: ja 2006. gadā būs vērojams deficīts aptuveni 1,25 % apmērā no IKP, tad programmas perioda beigās bilancē jau būs pārpalikums — aptuveni 1 % no IKP. Tāpat kā stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā arī šoreiz programmā norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) ir strukturālais deficīts 0,8 % apmērā no IKP. Saskaņā ar programmu vidēja termiņa mērķis ir jāsasniedz 2007. gadā, t.i., vienu gadu agrāk nekā bija paredzēts iepriekšējā programmas atjauninājumā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir (mazliet) augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1 % no IKP), ar tā sasniegšanu vajadzētu būt nodrošinātai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, 2006. gadā uzlabosies: ja 2006. gadā būs vērojams deficīts aptuveni 1,25 % apmērā no IKP, tad programmas perioda beigās bilancē jau būs pārpalikums — aptuveni 1 % no IKP. Tāpat kā stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā arī šoreiz programmā norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) ir strukturālais deficīts 0,8 % apmērā no IKP. Saskaņā ar programmu vidēja termiņa mērķis ir jāsasniedz 2007. gadā, t.i., vienu gadu agrāk nekā bija paredzēts iepriekšējā programmas atjauninājumā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir (mazliet) augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1 % no IKP), ar tā sasniegšanu vajadzētu būt nodrošinātai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Budžeta izpildes rezultāti varētu būt labāki, nekā paredzēts programmā. Nodokļu prognozes šķiet samērā piesardzīgas, jo īpaši attiecībā uz 2007. gadu. Budžeta rezultāti pēdējos gados tiešām ļoti bieži ir izrādījušies labāki, nekā prognozēts Luksemburgas programmā — pārsvarā tāpēc, ka ieņēmumu apjoms ir bijis ievērojami lielāks nekā paredzēts. Tomēr visumā piesardzīgās nodokļu prognozes programmā pamatotas ar to, ka mazā tautsaimniecības apjoma un tautsaimniecības atvērtības dēļ ekonomikas izaugsme un līdz ar to nodokļu ieņēmumi ir ļoti nepastāvīgi. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta izpildes rezultāti varētu būt labāki, nekā paredzēts programmā. Nodokļu prognozes šķiet samērā piesardzīgas, jo īpaši attiecībā uz 2007. gadu. Budžeta rezultāti pēdējos gados tiešām ļoti bieži ir izrādījušies labāki, nekā prognozēts Luksemburgas programmā — pārsvarā tāpēc, ka ieņēmumu apjoms ir bijis ievērojami lielāks nekā paredzēts. Tomēr visumā piesardzīgās nodokļu prognozes programmā pamatotas ar to, ka mazā tautsaimniecības apjoma un tautsaimniecības atvērtības dēļ ekonomikas izaugsme un līdz ar to nodokļu ieņēmumi ir ļoti nepastāvīgi.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu un pieņemot, ka izdevumu mērķi tiek stingri ievēroti un ka netiek pieņemti jauni pasākumi, kas varētu negatīvi ietekmēt budžeta bilanci, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai nodrošinātu vidēja termiņa mērķu sasniegšanu līdz 2007. gadam, kā paredzēts programmā. Turklāt šķiet, ka tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2007. gada netiktu pārkāpta deficīta robeža parastu makroekonomisko svārstību gadījumā – 3 % no IKP. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmas vidējā termiņa mērķi pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Arī pēc vidēja termiņa mērķa sasniegšanas programmā paredzētās fiskālās politikas nostādnes pilnībā atbilst paktam. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu un pieņemot, ka izdevumu mērķi tiek stingri ievēroti un ka netiek pieņemti jauni pasākumi, kas varētu negatīvi ietekmēt budžeta bilanci, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai nodrošinātu vidēja termiņa mērķu sasniegšanu līdz 2007. gadam, kā paredzēts programmā. Turklāt šķiet, ka tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2007. gada netiktu pārkāpta deficīta robeža parastu makroekonomisko svārstību gadījumā – 3 % no IKP. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmas vidējā termiņa mērķi pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Arī pēc vidēja termiņa mērķa sasniegšanas programmā paredzētās fiskālās politikas nostādnes pilnībā atbilst paktam.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 7,5 % no IKP un līdz ar to ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā plānots, ka parāda attiecība programmas periodā mazliet palielināsies, sasniedzot 8,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 7,5 % no IKP un līdz ar to ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā plānots, ka parāda attiecība programmas periodā mazliet palielināsies, sasniedzot 8,5 % no IKP.

| (9) | Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Luksemburgā ir viena no lielākajām Eiropas Savienībā; to lielā mērā ietekmē būtiskais pensiju izdevumu pieaugums par 7,5 procentu punktiem no IKP un ar novecošanu saistīto valsts izdevumu pieaugums kopumā par 8,25 procentu punktiem laikā no 2004. līdz 2050. gadam (salīdzinājumā ar ES vidējā pieauguma rādītājiem, kas ir attiecīgi 2,25 un 3,5 procentu punkti no IKP). Pašreizējais kopējā parāda līmenis ir ļoti zems, un ar sociālās nodrošināšanas sistēmas palīdzību ir uzkrāti ievērojami līdzekļi. Tomēr, kaut gan šo līdzekļu pašreizējais apjoms (saskaņā ar aplēsēm aptuveni 25 % no IKP) lielā mērā veicina valsts finanšu ilgtspējību, ar to nepietiks, lai kompensētu ar novecošanu saistīto izdevumu būtiskā pieauguma ilgtermiņa ietekmi uz parāda attiecību. Tādējādi, lai gan stabila budžeta stāvokļa saglabāšana palīdzēs daļēji atvieglot ar novecošanos saistīto izmaksu slogu, iestādes atzīst, ka ir nepieciešams veikt zināmas izmaiņas pensiju sistēmā, lai palēninātu valsts izdevumu turpmāku pieaugumu un samazinātu riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Luksemburgas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks. |
| --- | --- |

(9)

Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Luksemburgā ir viena no lielākajām Eiropas Savienībā; to lielā mērā ietekmē būtiskais pensiju izdevumu pieaugums par 7,5 procentu punktiem no IKP un ar novecošanu saistīto valsts izdevumu pieaugums kopumā par 8,25 procentu punktiem laikā no 2004. līdz 2050. gadam (salīdzinājumā ar ES vidējā pieauguma rādītājiem, kas ir attiecīgi 2,25 un 3,5 procentu punkti no IKP). Pašreizējais kopējā parāda līmenis ir ļoti zems, un ar sociālās nodrošināšanas sistēmas palīdzību ir uzkrāti ievērojami līdzekļi. Tomēr, kaut gan šo līdzekļu pašreizējais apjoms (saskaņā ar aplēsēm aptuveni 25 % no IKP) lielā mērā veicina valsts finanšu ilgtspējību, ar to nepietiks, lai kompensētu ar novecošanu saistīto izdevumu būtiskā pieauguma ilgtermiņa ietekmi uz parāda attiecību. Tādējādi, lai gan stabila budžeta stāvokļa saglabāšana palīdzēs daļēji atvieglot ar novecošanos saistīto izmaksu slogu, iestādes atzīst, ka ir nepieciešams veikt zināmas izmaiņas pensiju sistēmā, lai palēninātu valsts izdevumu turpmāku pieaugumu un samazinātu riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Luksemburgas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks.

| (10) | Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tajā sniegta arī informācija par budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs, šķiet, ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Jo īpaši programmā apstiprinātais valdības nodoms saglabāt augstu valsts ieguldījumu līmeni rāda, ka valsts reformu programmā minētie pasākumi — pētniecības un attīstības apmēru palielināšana, resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšana un dzelzceļa satiksmes uzlabošana ar kaimiņvalstīm — ir noteikti kā prioritārās darbības. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tajā sniegta arī informācija par budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs, šķiet, ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Jo īpaši programmā apstiprinātais valdības nodoms saglabāt augstu valsts ieguldījumu līmeni rāda, ka valsts reformu programmā minētie pasākumi — pētniecības un attīstības apmēru palielināšana, resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšana un dzelzceļa satiksmes uzlabošana ar kaimiņvalstīm — ir noteikti kā prioritārās darbības.

| (11) | Programmā noteiktā budžeta stratēģija daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrēti, līdz šim nav veiktas nekādas būtiskas pensiju reformas. |
| --- | --- |

(11)

Programmā noteiktā budžeta stratēģija daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrēti, līdz šim nav veiktas nekādas būtiskas pensiju reformas.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (2). Turklāt programma dažos būtiskos jautājumos atšķiras no rīcības kodeksā sniegtā struktūras parauga (3). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (2). Turklāt programma dažos būtiskos jautājumos atšķiras no rīcības kodeksā sniegtā struktūras parauga (3).

Padome atzinīgi novērtē, ka, ņemot vērā labas izaugsmes izredzes, programma tiek strauji pildīta, virzoties uz vidējā termiņa mērķi, kas varētu tikt sasniegts, sākot no 2007. gada, un paredz turpmāku deficīta samazināšanu pēc tam. Tomēr lielākā daļa no izdevumu samazināšanas pasākumiem, par ko tika lemts nesen, ir tikai pagaidu pasākumi (līdz 2009. gadam).

Ņemot vērā minēto novērtējumu un prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, Padome aicina Luksemburgu uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, īstenojot strukturālo reformu pasākumus (jo īpaši pensiju jomā).

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2006. g. nov. | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |
| COM 2006. g. nov. | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. nov. | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |
| COM 2006. g. nov. | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. nov. (4) | – 1,6 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 |
| COM 2006. g. nov. (8) | – 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,9 | n.d. |
| SP 2005. g. nov. (4) | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | – 1,0 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 |
| COM 2006. g. nov. | – 1,0 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,3 | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | – 0,8 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 |
| COM 2006. g. nov. | – 0,8 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,1 | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. (4) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| COM 2006. g. nov. | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | n.d. |
| SP 2005. g. nov. (4) | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | n.d. |
| Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. (6) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| COM 2006. g. nov. (7) | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |
| COM 2006. g. nov. | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | n.d. |
| Avots:

  Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2006. g. nov.

4,0

5,5

4,0

5,0

4,0

COM 2006. g. nov.

4,0

5,5

4,5

4,2

n.d.

SP 2005. g. nov.

4,0

4,4

4,9

4,9

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. nov.

3,8

2,9

1,4

2,0

2,0

COM 2006. g. nov.

3,8

3,2

2,2

1,8

n.d.

SP 2005. g. nov.

3,7

2,6

2,0

1,8

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. nov. (4)

– 1,6

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

COM 2006. g. nov. (8)

– 2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,9

n.d.

SP 2005. g. nov. (4)

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

– 1,0

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

COM 2006. g. nov.

– 1,0

– 1,0

– 0,5

– 0,3

n.d.

SP 2005. g. nov.

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

– 0,8

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

COM 2006. g. nov.

– 0,8

– 0,8

– 0,3

– 0,1

n.d.

SP 2005. g. nov.

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov. (4)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

COM 2006. g. nov.

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

n.d.

SP 2005. g. nov. (4)

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

n.d.

Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2006. g. nov. (6)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

COM 2006. g. nov. (7)

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

n.d.

SP 2005. g. nov.

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

6,1

7,5

8,2

8,5

8,5

COM 2006. g. nov.

6,0

7,4

7,3

7,1

n.d.

SP 2005. g. nov.

6,4

9,6

9,9

10,2

n.d.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Nav sniegti dati par nozaru bilancēm (izņemot datus par vispārējās valdības bilanci).

(3)  Nav iekļauta sadaļa par valsts finanšu iestādēm.

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(7)  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(8)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 4,1 %, 4,1 %, 4,4 % un 4,7 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/27

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2007/C 70/08)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | N 308/05 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Pig Health Scheme (MLC) |
| Juridiskais pamats | Agriculture Act 1967 |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Atbalsta mērķis | Tehniskais atbalsts |
| Atbalsta veids | Piešķīrums |
| Budžets | 500 000 GBP (746 046 EUR) |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % |
| Atbalsta ilgums | No apstiprināšanas dienas līdz 2009. gada 31. martam |
| Attiecīgās nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Meat and Livestock Commission |
| PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive |
| Milton Keynes MK6 1AX |
| United Kingdom |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.2.2007.

Atbalsta atsauces numurs

N 308/05

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Pig Health Scheme (MLC)

Juridiskais pamats

Agriculture Act 1967

Pasākuma veids

Shēma

Atbalsta mērķis

Tehniskais atbalsts

Atbalsta veids

Piešķīrums

Budžets

500 000 GBP (746 046 EUR)

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

No apstiprināšanas dienas līdz 2009. gada 31. martam

Attiecīgās nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Meat and Livestock Commission

PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive

Milton Keynes MK6 1AX

United Kingdom

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 14.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | N 340/05 |
| Dalībvalsts | Latvija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | “Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai” |
| Juridiskais pamats | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Lēmuma pieņemšanas datums

14.12.2006.

Atbalsta atsauces numurs

N 340/05

Dalībvalsts

Latvija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

“Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai”

Juridiskais pamats

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides plānošanas izmantošana lauksaimniecības praksē

Atbalsta forma

Lauksaimniecības un vides atbalsts

Atbalsts pētniecībai un attīstībai

Budžets

Gada budžets: 300 000 LVL

Intensitāte

Lauksaimniecības un vides saistības: mainīgas

Atbalsts pētniecībai un attīstībai: līdz 100 %

Atbalsta ilgums

Līdz 2010. gadam

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981 Rīga

Citas ziņas

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 14.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | N 349/05 |
| Dalībvalsts | Latvija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | “Dārzeņu integrētās sistemas ievišana” |
| Juridiskais pamats | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Lēmuma pieņemšanas datums

14.12.2006.

Atbalsta atsauces numurs

N 349/05

Dalībvalsts

Latvija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

“Dārzeņu integrētās sistemas ievišana”

Juridiskais pamats

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides plānošanas izmantošana lauksaimniecības praksē

Atbalsta forma

Lauksaimniecības un agrovides atbalsts

Atbalsts pētniecībai un attīstībai

Budžets

Gada budžets: 302 465 LVL

Intensitāte

Lauksaimniecības un vides saistības: mainīgas

Atbalsts pētniecībai un attīstībai: līdz 100 %

Atbalsta ilgums (periods)

Līdz 2010. gadam

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

LV-1981 Rīga

Citas ziņas

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 26.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 208/06 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Trento |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005) |
| Juridiskais pamats | Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26
  Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005 |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Citi mērķi (īpašumu pirkšana, pārdošana un noma) |
| Atbalsta veids | Subsīdijas |
| Budžets | 4 500 000 EUR |
| Intensitāte | Pasākums nav valsts atbalsts |
| Atbalsta ilgums | Līdz 2008. gada beigām |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | — |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

26.2.2007.

Atbalsta Nr.

N 208/06

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Trento

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005)

Juridiskais pamats

Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26

Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Citi mērķi (īpašumu pirkšana, pārdošana un noma)

Atbalsta veids

Subsīdijas

Budžets

4 500 000 EUR

Intensitāte

Pasākums nav valsts atbalsts

Atbalsta ilgums

Līdz 2008. gada beigām

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

—

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 406/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Andalousie |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo |
| Juridiskais pamats | Proyecto de Orden |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Olīvkoku mušiņas apkarošana Andalūzijā |
| Atbalsta veids | Tiešās subsīdijas |
| Budžets | 1 800 000 EUR |
| Intensitāte | 75 % no attaisnojamām izmaksām |
| Atbalsta ilgums | 2006. gads |
| Tautsaimniecības nozare(s) | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Consejería de Agricultura y Pesca |
| Junta de Andalucía |
| Calle Tabladilla s/n |
| E-41013 Sevilla |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.2.2007.

Atbalsta Nr.

N 406/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Andalousie

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo

Juridiskais pamats

Proyecto de Orden

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Olīvkoku mušiņas apkarošana Andalūzijā

Atbalsta veids

Tiešās subsīdijas

Budžets

1 800 000 EUR

Intensitāte

75 % no attaisnojamām izmaksām

Atbalsta ilgums

2006. gads

Tautsaimniecības nozare(s)

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

Calle Tabladilla s/n

E-41013 Sevilla

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | N 577/06 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums | Catalogus Groen-Blauwe Diensten |
| Juridiskais pamats | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pakalpojumu, kas attiecas uz vides aizsardzību, kataloga mērķis ir izveidot pieejamu lauksaimniecisko ainavu ar augstu vides un kultūras vērtību |
| Atbalsta veids | Atbalsts pēc lipīgas slimības uzliesmojuma |
| Budžets | Aptuveni 120 miljoni EUR gadā |
| Atbalsta intensitāte | Mainīga intensitāte |
| Ilgums | Katalogā iekļauto atbalsta pasākumu ilgums būs atšķirīgs. Saskaņā ar šiem pasākumiem līgumi ar atsevišķiem lauksaimniekiem ilgs no 5 līdz 7 gadiem |
| Attiecīgās nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Gan Nīderlandes centrālā valdība, gan vietējās pašvaldības |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.2.2007.

Atbalsta atsauces numurs

N 577/06

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums

Catalogus Groen-Blauwe Diensten

Juridiskais pamats

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pakalpojumu, kas attiecas uz vides aizsardzību, kataloga mērķis ir izveidot pieejamu lauksaimniecisko ainavu ar augstu vides un kultūras vērtību

Atbalsta veids

Atbalsts pēc lipīgas slimības uzliesmojuma

Budžets

Aptuveni 120 miljoni EUR gadā

Atbalsta intensitāte

Mainīga intensitāte

Ilgums

Katalogā iekļauto atbalsta pasākumu ilgums būs atšķirīgs. Saskaņā ar šiem pasākumiem līgumi ar atsevišķiem lauksaimniekiem ilgs no 5 līdz 7 gadiem

Attiecīgās nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Gan Nīderlandes centrālā valdība, gan vietējās pašvaldības

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 583/06 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Basilicata |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi |
| Juridiskais pamats | Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts dzīvnieku slimību apkarošanai. |
| Atbalsta veids | Tiešās subsīdijas |
| Budžets | 600 000 EUR |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām |
| Atbalsta ilgums | Līdz 2008. gada 31. decembrim |
| Tautsaimniecības nozare(s) | A00121-A00122 — Lauksaimniecība (lopkopība) |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Regione Basilicata |
| Viale della Regione Basilicata, 12 |
| I-85100 Potenza |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.2.2007.

Atbalsta Nr.

N 583/06

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Basilicata

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi

Juridiskais pamats

Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts dzīvnieku slimību apkarošanai.

Atbalsta veids

Tiešās subsīdijas

Budžets

600 000 EUR

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām

Atbalsta ilgums

Līdz 2008. gada 31. decembrim

Tautsaimniecības nozare(s)

A00121-A00122 — Lauksaimniecība (lopkopība)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Regione Basilicata

Viale della Regione Basilicata, 12

I-85100 Potenza

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 801/06 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Veneto |
| Nosaukums | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atlīdzināt nelabvēlīgo laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimnieciskajai ražošanai |
| Atbalsta veids | Tiešās subsīdijas |
| Budžets | Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04) |
| Intensitāte | Līdz 100 % no zaudējumiem, kas nodarīti lauksaimniecības struktūrām |
| Atbalsta ilgums | Līdz maksājumu beigām |
| Tautsaimniecības nozare(s) | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.2.2007.

Atbalsta Nr.

N 801/06

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Veneto

Nosaukums

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atlīdzināt nelabvēlīgo laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimnieciskajai ražošanai

Atbalsta veids

Tiešās subsīdijas

Budžets

Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04)

Intensitāte

Līdz 100 % no zaudējumiem, kas nodarīti lauksaimniecības struktūrām

Atbalsta ilgums

Līdz maksājumu beigām

Tautsaimniecības nozare(s)

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Cita informācija

Komisijas apstiprinātās shēmas izpildes pasākums saskaņā ar lietu par valsts atbalstu NN 54/A/2004 (Komisijas vēstule C(2005) 1622, galīgā redakcija, 2005. gada 7. jūnijs)

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 13.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 842/06 |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. |
| Juridiskais pamats | — | Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“ |

Lēmuma pieņemšanas datums

13.2.2007.

Atbalsta Nr.

N 842/06

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m.

Juridiskais pamats

—

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“

| — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Kompensācija par sausumu 2006. gadā

Atbalsta veids

Atbalsts, lai kompensētu lauksaimniekiem zaudējumus, kas rodas nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ

Budžets

Kopējais budžets: līdz 190 miljoniem LTL

Atbalsta intensitāte

Līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām

Atbalsta ilgums

Vienu gadu pēc apstiprinājuma saņemšanas no Komisijas

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 844/06 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Sicīlija |
| Atbalsta nosaukums | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atlīdzināt nelabvēlīgo laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimnieciskajai ražošanai |
| Atbalsta veids | Tiešā subsīdija |
| Budžets | Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04) |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 80 % no lauksaimnieciskajai ražošanai nodarītajiem zaudējumiem |
| Atbalsta ilgums | Līdz maksājumu veikšanas beigām |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.2.2007.

Atbalsta Nr.

N 844/06

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Sicīlija

Atbalsta nosaukums

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atlīdzināt nelabvēlīgo laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimnieciskajai ražošanai

Atbalsta veids

Tiešā subsīdija

Budžets

Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04)

Atbalsta intensitāte

Līdz 80 % no lauksaimnieciskajai ražošanai nodarītajiem zaudējumiem

Atbalsta ilgums

Līdz maksājumu veikšanas beigām

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Cita informācija

Komisijas apstiprinātās shēmas izpildes pasākums saskaņā ar lietu par valsts atbalstu NN 54/A/2004 (Komisijas vēstule C(2005) 1622 galīgā redakcija, 2005. gada 7. jūnijs)

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 846/06 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Piemonte |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atlīdzināt nelabvēlīgo meteoroloģisko apstākļu radītos zaudējumus, kas nodarīti lauku saimniecību struktūrām |
| Atbalsta veids | Tiešās subsīdijas |
| Budžets | Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04) |
| Intensitāte | Līdz 80 % |
| Ilgums | Līdz maksājumu beigām |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Lēmuma pieņemšanas datums

2.2.2007.

Atbalsta Nr.

N 846/06

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Piemonte

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atlīdzināt nelabvēlīgo meteoroloģisko apstākļu radītos zaudējumus, kas nodarīti lauku saimniecību struktūrām

Atbalsta veids

Tiešās subsīdijas

Budžets

Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04)

Intensitāte

Līdz 80 %

Ilgums

Līdz maksājumu beigām

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Cita informācija

Komisijas apstiprinātās shēmas izpildes pasākums saskaņā ar lietu par valsts atbalstu NN 54/A/2004 (Komisijas vēstule C(2005) 1622, galīgā redakcija, 2005. gada 7. jūnijs)

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/35

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 26. marts

(2007/C 70/09)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3265 |
| JPY | Japānas jēna | 157,05 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4497 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,67635 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3083 |
| CHF | Šveices franks | 1,6208 |
| ISK | Islandes krona | 88,21 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1270 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5805 |
| CZK | Čehijas krona | 27,935 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 246,83 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7096 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8701 |
| RON | Rumānijas leja | 3,3604 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,628 |
| TRY | Turcijas lira | 1,8354 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6456 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5416 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3649 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8588 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0143 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 244,99 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,5704 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,2647 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3763 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 075,79 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5797 |
| PHP | Filipīnu peso | 63,771 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,5940 |
| THB | Taizemes bats | 43,550 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3265

JPY

Japānas jēna

157,05

DKK

Dānijas krona

7,4497

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,67635

SEK

Zviedrijas krona

9,3083

CHF

Šveices franks

1,6208

ISK

Islandes krona

88,21

NOK

Norvēģijas krona

8,1270

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5805

CZK

Čehijas krona

27,935

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

246,83

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7096

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,8701

RON

Rumānijas leja

3,3604

SKK

Slovākijas krona

33,628

TRY

Turcijas lira

1,8354

AUD

Austrālijas dolārs

1,6456

CAD

Kanādas dolārs

1,5416

HKD

Hongkongas dolārs

10,3649

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8588

SGD

Singapūras dolārs

2,0143

KRW

Dienvidkorejas vons

1 244,99

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,5704

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,2647

HRK

Horvātijas kuna

7,3763

IDR

Indonēzijas rūpija

12 075,79

MYR

Malaizijas ringits

4,5797

PHP

Filipīnu peso

63,771

RUB

Krievijas rublis

34,5940

THB

Taizemes bats

43,550

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/36

---

Slovākijas valsts procedūra, ar ko piešķir ierobežotas gaisa satiksmes tiesības

(2007/C 70/10)

Saskaņā ar 6. pantu Regulā (EK) Nr. 847/2004 Eiropas Parlamenta un Padomes attiecībā uz sarunām par gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šo nolīgumu īstenošanu Eiropas Komisija publicē turpmāk norādīto valsts procedūru, kā starp piemērotajiem Kopienas pārvadātājiem sadalīt tiesības veikt satiksmi, ja šīs tiesības ir ierobežotas atbilstīgi gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem, kas noslēgti ar trešām valstīm.

“Slovākijas Republikas Satiksmes, pasta un telekomunikāciju ministrija

Pamatnostādne Nr. 2/2007

2007. gada 22. janvāra

par ierobežotas satiksmes tiesību piešķiršanu Kopienas pārvadātājiem gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai

Saskaņā ar 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 847/2004 2004. gada 29. avril attiecībā uz sarunām par gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (1) un šo nolīgumu īstenošanu Slovākijas Republikas Satiksmes, pasta un telekomunikāciju ministrija (turpmāk — “ministrija”) ir sagatavojusi šo pamatnostādni.

1. pants

Vispārīgi noteikumi

(1)   Pamatnostādnē ir noteikta procedūra satiksmes tiesību piešķiršanai Kopienas gaisa pārvadātājiem par gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu (turpmāk tekstā — “Kopienas pārvadātāji”) gadījumos, kad ar starptautisku nolīgumu ir noteikti ierobežojumi satiksmes tiesību iegūšanai.

(2)   Šajā pamatnostādnē ir noteikti satiksmes tiesību piešķiršanas principi Kopienas pārvadātājiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu veikšanai maršrutos, ja šādas satiksmes tiesības ierobežo starptautiski gaisa pakalpojumu nolīgumi starp Slovākijas Republiku un trešām valstīm.

2. pants

Satiksmes tiesības un to izmantošanas prasība gaisa pārvadātājiem

(1)   Informācija par satiksmes tiesībām un to izmantošanu maršrutos atbilstīgi nolīgumiem starp Slovākijas Republiku un valstīm, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis (turpmāk tekstā “trešās valstis”), ir pieejama ministrijā un tīmekļa vietnē www.telecom.gov.sk (turpmāk tekstā “tīmekļa vietne”).

(2)   Ministrija tīmekļa vietnē publicē informāciju par sagatavotajām sarunām attiecībā uz satiksmes tiesībām civilā aviācijā starp Slovākijas Republiku un trešām valstīm.

(3)   Kopienas pārvadātāji, kurus interesē gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana maršrutos ar ierobežotas satiksmes tiesībām starp Slovākijas Republiku un trešo valsti, ar kuru Slovākijas Republika nav noslēgusi nolīgumu par gaisa pakalpojumiem, par saviem plāniem un prasībām var paziņot ministrijai. Ministrijai jāņem vērā šī informācija, gatavojoties sarunām ar trešām valstīm par gaisa pakalpojuma nolīgumu.

3. pants

Pieteikums satiksmes tiesību saņemšanai

(1)   Ja Kopienas pārvadātājs pauž interesi par neizmantotu kapacitāti maršrutā ar ierobežotas satiksmes tiesībām, ministrija tīmekļa vietnē publicē paziņojumu, ar ko uzaicina iesniegt pieteikumus satiksmes tiesību piešķiršanai gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai konkrētajā maršrutā. Ministrija nosūta elektronisku paziņojumu visiem Kopienas pārvadātājiem, kas veic gaisa pārvadājumu pakalpojumus maršrutos ar ierobežotas satiksmes tiesībām starp Slovākijas Republiku un attiecīgo trešo valsti, vai Kopienas pārvadātājam, kas ir paudis interesi par neizmantotām satiksmes tiesībām. Paziņojumā nosaka termiņu, kādā jāiesniedz pieteikums satiksmes tiesību piešķiršanai.

(2)   Pieteikumā satiksmes tiesību piešķiršanai iekļauj:

| a) | visos gadījumos spēkā esošas gaisa kuģa ekspluatanta apliecības kopiju (turpmāk tekstā “AOC”) un komerciālo licenci, ja licences izdevējvalsts tādu izsniedz; |
| --- | --- |

a)

visos gadījumos spēkā esošas gaisa kuģa ekspluatanta apliecības kopiju (turpmāk tekstā “AOC”) un komerciālo licenci, ja licences izdevējvalsts tādu izsniedz;

| b) | gaisa pārvadājumu pakalpojumu aprakstu, ko Kopienas pārvadātājs plāno sniegt maršrutā (pārvadājumu veikšanas regularitāte nedēļā, pakalpojumiem izmantojamais gaisa kuģis, tiešie pārvadājumi no punkta uz punktu vai netiešie pārvadājumi, plānotie starpposmi vai turpmākie punkti, pakalpojuma veids — sezonāls vai tāds, kas ilgst visu gadu); |
| --- | --- |

b)

gaisa pārvadājumu pakalpojumu aprakstu, ko Kopienas pārvadātājs plāno sniegt maršrutā (pārvadājumu veikšanas regularitāte nedēļā, pakalpojumiem izmantojamais gaisa kuģis, tiešie pārvadājumi no punkta uz punktu vai netiešie pārvadājumi, plānotie starpposmi vai turpmākie punkti, pakalpojuma veids — sezonāls vai tāds, kas ilgst visu gadu);

| c) | plānoto pakalpojumu paredzēto sākuma datumu un, ja iespējams to darbības ilgumu; |
| --- | --- |

c)

plānoto pakalpojumu paredzēto sākuma datumu un, ja iespējams to darbības ilgumu;

| d) | pakalpojuma veidu (pasažieru pārvadājumi, kravas pārvadājumi, to kombinācija vai cits); |
| --- | --- |

d)

pakalpojuma veidu (pasažieru pārvadājumi, kravas pārvadājumi, to kombinācija vai cits);

| e) | apraksts par patērētāja piekļuvi pakalpojumiem un patērētāju atbalstu (aviobiļešu pārdošanas tīkls, elektroniskā biļešu pārdošana, biļešu pārdošana ar kredītkarti, pakalpojumi ar atbalstu tīmeklī utt.); |
| --- | --- |

e)

apraksts par patērētāja piekļuvi pakalpojumiem un patērētāju atbalstu (aviobiļešu pārdošanas tīkls, elektroniskā biļešu pārdošana, biļešu pārdošana ar kredītkarti, pakalpojumi ar atbalstu tīmeklī utt.);

| f) | informāciju par visiem lidojumiem ar pārsēšanos; |
| --- | --- |

f)

informāciju par visiem lidojumiem ar pārsēšanos;

| g) | informāciju par maršrutā sniegto pakalpojumu tarifu politiku; |
| --- | --- |

g)

informāciju par maršrutā sniegto pakalpojumu tarifu politiku;

| h) | ja Kopienas pārvadātājs ir no citas Eiropas Savienības dalībvalsts, nevis no Slovākijas Republikas, pieteikumā ietver informāciju par attiecīgā uzņēmuma vai tā filiāles Slovākijas Republikā uzņēmējdarbības formu un informāciju par faktisko un reālo darbību gaisa pārvadājumu jomā, izmantojot patstāvīgu struktūrvienību minētajā teritorijā, saskaņā ar īpašu regulu (2). |
| --- | --- |

h)

ja Kopienas pārvadātājs ir no citas Eiropas Savienības dalībvalsts, nevis no Slovākijas Republikas, pieteikumā ietver informāciju par attiecīgā uzņēmuma vai tā filiāles Slovākijas Republikā uzņēmējdarbības formu un informāciju par faktisko un reālo darbību gaisa pārvadājumu jomā, izmantojot patstāvīgu struktūrvienību minētajā teritorijā, saskaņā ar īpašu regulu (2).

(3)   Pieteikumu iesniedz ministrijā rakstiskā formā slovāku vai angļu valodā 1. punktā minētajā termiņā.

(4)   Ja Kopienas pārvadātājs pauž interesi par kapacitāti maršrutā ar ierobežotas satiksmes tiesībām, kas jau ir piešķirtas, bet nav izmantotas divos sekojošos plānotajos periodos (Starptautiskās gaisa transporta asociācijas IATA lidojumu periodi), ministrija tīmekļa vietnē publicē paziņojumu, ar ko uzaicina iesniegt pieteikumus satiksmes tiesību piešķiršanai gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai konkrētajā maršrutā. Kopienas pārvadātāju, kas ir izrādījis interesi par neizmantotām ierobežotas satiksmes tiesībām, ministrija elektroniski uzaicina iesniegt pamatojumu un sīku aprakstu par to, kā tā plāno efektīvi izmantot attiecīgās satiksmes tiesības, kopā ar 2. punktā norādīto pieteikumu. Minētajā uzaicinājumā ministrija nosaka termiņu, kādā jāiesniedz pieteikums satiksmes tiesību piešķiršanai.

4. pants

Satiksmes tiesību piešķiršana

(1)   Ministrija sīki izvērtē pieteikumus satiksmes tiesību piešķiršanai un, pieņemot lēmumu.

| I. | Jo īpaši ņem vērā:






  a) | visu 3. panta 2. punktā noteikto dokumentu esību pieteikumā; |
| --- | --- | --- |

I.

Jo īpaši ņem vērā:

a)

visu 3. panta 2. punktā noteikto dokumentu esību pieteikumā;

| b) | vajadzību pēc pasažieru un/vai kravas pārvadājumu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

vajadzību pēc pasažieru un/vai kravas pārvadājumu pakalpojumiem;

| c) | vajadzību palielināt konkurenci tirgū; |
| --- | --- |

c)

vajadzību palielināt konkurenci tirgū;

| d) | vai ir apmierinātas visas būtiskās pieprasījuma kategorijas minēto pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

d)

vai ir apmierinātas visas būtiskās pieprasījuma kategorijas minēto pakalpojumu jomā;

| e) | to reģionu intereses, kas atrodas tālu no galvenajām Eiropas Savienības lidostām, piešķirot satiksmes tiesības uz/no šiem reģioniem; |
| --- | --- |

e)

to reģionu intereses, kas atrodas tālu no galvenajām Eiropas Savienības lidostām, piešķirot satiksmes tiesības uz/no šiem reģioniem;

| f) | starptautisko gaisa pakalpojumu nolīgumu noteikumus starp Slovākijas Republiku un trešām valstīm un pasākumus, kas izriet no memoranda vai sarunu protokola starp Slovākijas Republikas civilās aviācijas iestādēm un attiecīgo trešo valsti; |
| --- | --- |

f)

starptautisko gaisa pakalpojumu nolīgumu noteikumus starp Slovākijas Republiku un trešām valstīm un pasākumus, kas izriet no memoranda vai sarunu protokola starp Slovākijas Republikas civilās aviācijas iestādēm un attiecīgo trešo valsti;

| g) | iespējamo ietekmi uz trešās valsts pārvadātāju, kas rastos, piešķirot satiksmes tiesības Kopienas pārvadātājam, un uz iespējamo gaisa pārvadājumu tirgus attīstību attiecīgajā maršrutā; |
| --- | --- |

g)

iespējamo ietekmi uz trešās valsts pārvadātāju, kas rastos, piešķirot satiksmes tiesības Kopienas pārvadātājam, un uz iespējamo gaisa pārvadājumu tirgus attīstību attiecīgajā maršrutā;

| h) | Slovākijas Republikas gaisa pārvadājumu politiku un jauno pakalpojumu iespējamo ietekmi uz gaisa pārvadājumu attīstību; |
| --- | --- |

h)

Slovākijas Republikas gaisa pārvadājumu politiku un jauno pakalpojumu iespējamo ietekmi uz gaisa pārvadājumu attīstību;

| i) | vajadzību atbalstīt gaisa tranzīta pakalpojumus pāri Slovākijas Republikas teritorijai; |
| --- | --- |

i)

vajadzību atbalstīt gaisa tranzīta pakalpojumus pāri Slovākijas Republikas teritorijai;

| j) | to, kā līdz šim satiksmes tiesības ir izmantojis Slovākijas Republikas noteiktais Kopienas pārvadātājs un/vai pārvadātājs no attiecīgas trešās valsts (lidojumu grafiks, regularitāte, izmantotais gaisa kuģis, cenu politika, pasažieru un/vai kravas pārvadājumu statistika, iepriekšējo punktu, starpposmu un turpmāko punktu izmantošana, kā attiecīgie pārvadājumu pakalpojumi ir savienoti ar citiem tīkliem, tranzīta plūsmas apjomi un labums, ko gūst Slovākijas Republikas lidostas, u.c.). |
| --- | --- |

j)

to, kā līdz šim satiksmes tiesības ir izmantojis Slovākijas Republikas noteiktais Kopienas pārvadātājs un/vai pārvadātājs no attiecīgas trešās valsts (lidojumu grafiks, regularitāte, izmantotais gaisa kuģis, cenu politika, pasažieru un/vai kravas pārvadājumu statistika, iepriekšējo punktu, starpposmu un turpmāko punktu izmantošana, kā attiecīgie pārvadājumu pakalpojumi ir savienoti ar citiem tīkliem, tranzīta plūsmas apjomi un labums, ko gūst Slovākijas Republikas lidostas, u.c.).

| II. | Un stingri ievēro šādus noteikumus:






  a) | gaisa pārvadājumu pakalpojumu līdzsvarotas attīstības principu no Kopienas pārvadātāja puses; |
| --- | --- | --- |

II.

Un stingri ievēro šādus noteikumus:

a)

gaisa pārvadājumu pakalpojumu līdzsvarotas attīstības principu no Kopienas pārvadātāja puses;

| b) | visos gadījumos pārbauda AOC derīgumu un komerciālo licenci, ja licences izdevējvalsts tādu izsniedz; |
| --- | --- |

b)

visos gadījumos pārbauda AOC derīgumu un komerciālo licenci, ja licences izdevējvalsts tādu izsniedz;

| c) | noskaidro Slovākijas pārvadātāja vai Kopienas pārvadātāja saikni ar iepriekšējo satiksmes tiesību (vecās satiksmes tiesības) izmantošanu un to priviliģētu izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

noskaidro Slovākijas pārvadātāja vai Kopienas pārvadātāja saikni ar iepriekšējo satiksmes tiesību (vecās satiksmes tiesības) izmantošanu un to priviliģētu izmantošanu;

| d) | veic plānoto pakalpojumu dažādu alternatīvu finanšu analīzi un novērtējumu arī, ņemot vērā pasažieru un kravu nosūtītāju vajadzības (analīzē, cita starpā, jāietver tirgus un konkurences situācijas raksturojums maršrutā); |
| --- | --- |

d)

veic plānoto pakalpojumu dažādu alternatīvu finanšu analīzi un novērtējumu arī, ņemot vērā pasažieru un kravu nosūtītāju vajadzības (analīzē, cita starpā, jāietver tirgus un konkurences situācijas raksturojums maršrutā);

| e) | novērtē drošības standartu ievērošanas faktiskos pasākumus un to saglabāšanu; |
| --- | --- |

e)

novērtē drošības standartu ievērošanas faktiskos pasākumus un to saglabāšanu;

| f) | apsvērt negatīvo ietekmi, ko gaisa pārvadājumu tirgū attiecībā uz Slovākijas Republiku var radīt kandidējošā Kopienas pārvadātāja dominējošas lomas piešķiršana un tās saglabāšana. |
| --- | --- |

f)

apsvērt negatīvo ietekmi, ko gaisa pārvadājumu tirgū attiecībā uz Slovākijas Republiku var radīt kandidējošā Kopienas pārvadātāja dominējošas lomas piešķiršana un tās saglabāšana.

(2)   Ministrija var ļaut pieteikuma iesniedzējam sniegt informāciju par savu pieteikumu mutiski; šādā gadījumā ir jāuzklausa visi pieteikuma iesniedzēji.

(3)   Savu lēmumu piešķirt satiksmes tiesības ministrija rakstiski paziņo attiecīgajam gaisa pārvadātājam un šo informāciju publicē tīmekļa vietnē.

(4)   Ministrija pārskatāmā veidā veic procesu, kas ir saistīts ar gaisa pārvadājumu satiksmes tiesību starp Slovākijas Republiku un trešām valstīm uzraudzību, esošo iespējamo maršrutu paziņošanu tīmekļa vietnē, gaisa pārvadātāju pieteikumu izskatīšanu, saistītu lēmumu pieņemšanu un ierobežotas satiksmes tiesību piešķiršanu. Sakarā ar to, ka satiksmes tiesības ir ierobežotas, to piešķiršanu nevar pieprasīt kā tiesības, bet to piešķiršana ir atkarīga no Slovākijas Republikas gaisa pārvadājumu politikas, ņemot vērā Kopienas pārvadātāju intereses.

(5)   Piešķirtās satiksmes tiesības ir spēkā līdz brīdim, kad tiek izsludināts jauns paziņojums saskaņā ar 3. panta 1. vai 4. punktu, vai līdz datumam, ko nosaka ministrija, ja šāds datums ir noteikts dokumentā, ar ko piešķir satiksmes tiesības. Taču satiksmes tiesības var tikt izbeigtas, veicot atkārtotu izvērtēšanu saskaņā ar 5. pantu un tās atceļot vai anulējot saskaņā ar 6. pantu.

5. pants

Piešķirto satiksmes tiesību atkārtota izvērtēšana

(1)   Ministrija var atkārtoti pārskatīt savu lēmumu par satiksmes tiesību piešķiršanu. Lēmumu par satiksmes tiesību piešķiršanu atkārtoti jāizvērtē, ja ir saņemti atbilstoši dokumenti no Kopienas pārvadātāja, kas veic gaisa pārvadājumus uz Slovākiju, no Slovākijas un/vai pāri Slovākijai.

(2)   Kopienas pārvadātājs, kam ar lēmumu tika piešķirtas satiksmes tiesības, tiek informēts par attiecīgā lēmuma katru atkārtotu izvērtēšanu. Tīmekļa vietnē publicē paziņojumu, kas apliecina, ka attiecīgajā maršrutā vai maršrutos tiek veikta piešķirto satiksmes tiesību atkārtota izvērtēšana. Paziņojumā norāda termiņu, kādā Kopienas pārvadātājiem ir jāiesniedz pieteikumi satiksmes tiesību piešķiršanai.

6. pants

Satiksmes tiesību atcelšana un anulēšana

(1)   Ja gaisa pārvadājumu pakalpojumu veikšana, par ko tika piešķirtas satiksmes tiesības, netika uzsākta pirms tā lidojuma perioda beigām, kas seko periodam, kuram tika piešķirtas satiksmes tiesības, vai pirms tā lidojuma perioda beigām, kas seko periodam, kurā Kopienas pārvadātājs tika noteikts attiecībā uz trešo valsti (vēlākais no šiem datumiem ir izšķirīgais), un, ja pirms attiecīgā perioda beigām Kopienas pārvadātājs nav norādījis pietiekamus ārkārtējus apstākļus, kas tam traucēja sniegt pakalpojumus, ministrija atceļ lēmumu par satiksmes tiesību piešķiršanu.

(2)   Ministrija atceļ lēmumu par satiksmes tiesību piešķiršanu, ja attiecīgais Kopienas pārvadātājs informē ministriju rakstiski, ka attiecīgās satiksmes tiesības tas turpmāk neplāno izmantot, vai, ja kompetentā Eiropas Savienības dalībvalsts neizdod, anulē vai nepagarina Kopienas pārvadātāja AOC vai licenci, ja licences izdevējdalībvalsts tādu izsniedz.

(3)   Ministrija anulē Kopienas pārvadātājam piešķirtās satiksmes tiesības pilnībā vai uz noteiktu periodu, vai konkrētos maršrutos, ja Kopienas pārvadātājs:

| a) | neveic gaisa pārvadājumu pakalpojumus saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti dokumentā, ar ko piešķir satiksmes tiesības; |
| --- | --- |

a)

neveic gaisa pārvadājumu pakalpojumus saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti dokumentā, ar ko piešķir satiksmes tiesības;

| b) | neievēro attiecīga gaisa pakalpojuma nolīguma noteikumus, saskaņā ar kuru tam tika piešķirtas satiksmes tiesības, vai pārkāpj citas starptautiskas saistības; |
| --- | --- |

b)

neievēro attiecīga gaisa pakalpojuma nolīguma noteikumus, saskaņā ar kuru tam tika piešķirtas satiksmes tiesības, vai pārkāpj citas starptautiskas saistības;

| c) | neievēro noteikumus, kas nosaka gaisa pārvadājumu pakalpojumu veikšanu, un noteikumus, ko parasti piemēro attiecībā uz šādiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

c)

neievēro noteikumus, kas nosaka gaisa pārvadājumu pakalpojumu veikšanu, un noteikumus, ko parasti piemēro attiecībā uz šādiem pakalpojumiem;

| d) | vairs neatbilst noteikumiem, ar ko nosaka Kopienas pārvadātāju Slovākijas Republikas teritorijā; |
| --- | --- |

d)

vairs neatbilst noteikumiem, ar ko nosaka Kopienas pārvadātāju Slovākijas Republikas teritorijā;

| e) | vairs neatbilst noteikumiem, saskaņā ar kuriem tika izsniegta AOC vai licence. |
| --- | --- |

e)

vairs neatbilst noteikumiem, saskaņā ar kuriem tika izsniegta AOC vai licence.

7. pants

Tiesību nodošana

Satiksmes tiesības, ko Slovākijas Republika piešķir Kopienas pārvadātājam nav nododamas tālāk, ne pārdodamas.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā 2007. gada 1. martā.

Ľubomír VÁŽNY

Ministrs”

---

(1)  OV L 157, 30.4.2004., lpp. 7.

1

(2)  Regula (EK) Nr. 847/2004.

2

---

V Atzinumi un paziņojumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/40

---

AICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS — EACEA/03/07

“Jaunatne pasaulĒ”: sadarbĪba ar valstĪm, kas nav eiropas savienĪbas kaimiŅvalstis

Programma Jaunatne darbībĀ

(2007/C 70/11)

1.   Mērķi un apraksts

Šis aicinājums iesniegt priekšlikumus paredzēts jauniešu sadarbības projektu atbalstam starp programmas valstīm un partnervalstīm, kas nav Eiropas Savienības kaimiņvalstis. To mērķi ir:

| — | veicināt pieredzes un labas prakses apmaiņu jaunatnes sfērā un neformālās izglītības jomā; |
| --- | --- |

—

veicināt pieredzes un labas prakses apmaiņu jaunatnes sfērā un neformālās izglītības jomā;

| — | veicināt jaunatnes politikas attīstību, jaunatnes darbības un brīvprātīgā sektora attīstību, kā arī izvērst jaunatnes organizāciju/struktūru spējas un vadības prasmi; |
| --- | --- |

—

veicināt jaunatnes politikas attīstību, jaunatnes darbības un brīvprātīgā sektora attīstību, kā arī izvērst jaunatnes organizāciju/struktūru spējas un vadības prasmi;

| — | attīstīt partnerību un ilgtspējīgus sadarbības tīklus starp jaunatnes organizācijām. |
| --- | --- |

—

attīstīt partnerību un ilgtspējīgus sadarbības tīklus starp jaunatnes organizācijām.

Projektiem jāaptver kāda no sekojošām tēmām:

| 1. | Pilsoņu sabiedrības, pilsonības un demokrātijas nostiprināšana |
| --- | --- |

1.

Pilsoņu sabiedrības, pilsonības un demokrātijas nostiprināšana

| 2. | Rasisma un ksenofobijas apkarošana |
| --- | --- |

2.

Rasisma un ksenofobijas apkarošana

| 3. | Dialogs starp etniskajām grupām un konfesijām |
| --- | --- |

3.

Dialogs starp etniskajām grupām un konfesijām

| 4. | Pēckonflikta risinājumi un atjaunotne |
| --- | --- |

4.

Pēckonflikta risinājumi un atjaunotne

| 5. | Sieviešu aktīvā loma sabiedrībā |
| --- | --- |

5.

Sieviešu aktīvā loma sabiedrībā

| 6. | Minoritāšu tiesības. |
| --- | --- |

6.

Minoritāšu tiesības.

Šīs sadarbības dalībnieki būs jaunatnes sektorā nodarbinātie, jaunatnes vadītāji un citi pasākumu organizatori, paši jaunieši un citas jaunatnes organizācijās/struktūrās iesaistītās personas, kuras ir ieinteresētas tādu projektu vadībā, kas veicinātu sadarbību šajā jomā.

Šis aicinājums attiecas uz programmas “Jaunatne darbībā ”3.2. darbību. Šī aicinājuma īstenošana ir atkarīga no Komisijas pieņemtās gada darba programmas attiecībā uz programmu “Jaunatne darbībā ”un no Aģentūras deleģēšanas dokumenta. Tātad šis aicinājums nav Aģentūrai saistošs un to var grozīt atkarībā no šiem diviem elementiem.

2.   Pretendentu atbilstība

Priekšlikumus iesniedz bezpeļņas organizācijas, nevalstiskas organizācijas vai vietējās, reģionālās vai valsts iestādes. Pieteikties drīkst tikai juridiskās personas, kas reģistrētas kadā no programmas valstīm.

Programmas valstis ir:

| — | Eiropas Savienības valstis (1); |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības valstis (1);

| — | EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis (Islande, Lihtenšteina un Norvēģija) (2); |
| --- | --- |

—

EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis (Islande, Lihtenšteina un Norvēģija) (2);

| — | Kandidātvalstis, kurām noteikta pirmspievienošanas stratēģija atbilstīgi pamata vienošanās vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kas noteikti to līdzdalībai ES programmās (Turcija). |
| --- | --- |

—

Kandidātvalstis, kurām noteikta pirmspievienošanas stratēģija atbilstīgi pamata vienošanās vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kas noteikti to līdzdalībai ES programmās (Turcija).

Projektos jābūt iesaistītām vismaz četru dažādu valstu (ieskaitot pretendenta organizāciju) partnerorganizācijam, to skaitā vismaz divām programmas valstīm, no kurām vismaz vienai jābūt ES dalībvalstij, un divām partnervalstīm.

3.   Projektu budŽets un darbĪbas ilgums

Kopējais budžeta apjoms, kas atvēlēts šajā aicinājumā minēto projektu līdzfinansēšanai, ir aptuveni 2 285 000 euro.

Finanšu atbalsts nedrīkst pārsniegt 80 % no kopējām attaisnotajām izmaksām. Dotāciju summa nedrīkst pārsniegt 100 000 euro.

Projekti jāuzsāk laikā no 2007. gada decembra līdz 2008. gada 15. februārim. To ilgumam jābūt vismaz 6 mēneši, nepārsniedzot 12 mēnešus.

4.   Pieteikumu iesniegŠanas termiņš

Pieteikumi jānosūta Kultūras, audiovizuālās jomas un izglītības, izpildaģentūra (EACEA) ne vēlāk par 2007. gada 31. maiju (pasta zīmogs).

5.   Papildu informĀcija

Aicinājuma iesniegt priekšlikumus pilns teksts un pieteikuma veidlapas pieejamas šajā interneta adresē:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action32/index.htm

Pieteikumiem jāatbilst šā aicinājuma iesniegt priekšlikumus pilnā teksta prasībām un tie jāiesniedz uz šim nolūkam paredzētās veidlapas.

---

(1)  Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) iedzīvotāji un atbilstīgos gadījumos attiecīgās AZT sabiedriskās un/vai privātās organizācijas un institūcijas var piedalīties programmā Jaunatne darbībā saskaņā ar programmas noteikumiem un kārtību, kas ir spēkā dalībvalstī, ar kuru attiecīgā AZT ir saistīta. AZT ir uzskaitītas 1.A pielikumā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumā (2001/822/EK) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu, Oficiālais Vēstnesis (OV L 314, 30.11.2001., lpp. 1).

(2)  Ja stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas lēmums.

---

| 27.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/42

---

AICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS — EACEA/02/07

Aicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem jauninājumu un kvalitātes veicināšanai jaunatnes jomā

Programma “Jaunatne darbībā”

(2007/C 70/12)

1.   Mērķi un apraksts

Šis aicinājums attiecas uz programmas “Jaunatne darbībā ”4.4. darbību. Tā mērķis ir atbalstīt projektus, kas paredzēti novatoriskas un kvalitatīvas pieejas pieņemšanai, īstenošanai un veicināšanai jauniešu un jaunatnes darba (“youth work”) neformālās izglītības jomās.

Šī novatoriskā pieeja var būt saistīta:

| — | ar saturu un mērķiem, ņemot vērā Eiropas sadarbības attīstību jaunatnes jomā un programmas “Jaunatne darbībā ”prioritātes; un/vai |
| --- | --- |

—

ar saturu un mērķiem, ņemot vērā Eiropas sadarbības attīstību jaunatnes jomā un programmas “Jaunatne darbībā ”prioritātes; un/vai

| — | ar piemēroto metodoloģiju, kas balstīta uz jauno pieeju neformālās izglītības un jaunatnes jomā. |
| --- | --- |

—

ar piemēroto metodoloģiju, kas balstīta uz jauno pieeju neformālās izglītības un jaunatnes jomā.

Saistībā ar šīs programmas vispārējām prioritātēm ar mērķi sekmēt jauniešu līdzdalību, kultūras daudzveidību, Eiropas pilsonību un sociālo iekļaušanu, kā arī ar īpašo prioritāti, kas 2007. gadā ir saistīta ar vienlīdzīgu iespēju veicināšanu (2007. gads — Eiropas gads par iespēju vienlīdzību visiem) projektu uzdevums ir atbalstīt tādu jauniešu integrāciju, kuriem ir pieejams mazāk iespēju, dzīvojot Eiropas piepilsētu rajonos.

Šī aicinājuma īstenošana ir atkarīga no Komisijas pieņemtās gada darba programmas attiecībā uz programmu “Jaunatne darbībā ”un no Aģentūras deleģēšanas dokumenta. Tātad šis aicinājums nav Aģentūrai saistošs un to var grozīt atkarībā no šiem diviem elementiem.

2.   Pretendenti, kam ir tiesības pieteikties

Priekšlikumus iesniedz bezpeļņas organizācijas vai asociācijas vai vietējas, reģionālas vai valsts iestādes. Pieteikumu drīkst iesniegt tikai tiesīgie pretendenti ar juridisku statusu, kuri ir dibināti programmas valstī; tas pats attiecas uz partnerorganizācijām.

Programmas valstis ir:

| — | Eiropas Savienības dalībvalstis (1); |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības dalībvalstis (1);

| — | EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis (Islande, Lihtenšteina un Norvēģija) (2); |
| --- | --- |

—

EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis (Islande, Lihtenšteina un Norvēģija) (2);

| — | kandidātvalstis ar pirmspievienošanās stratēģijas priekšrocībām saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem, un nosacījumiem, kas noteikti šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās (Turcija). |
| --- | --- |

—

kandidātvalstis ar pirmspievienošanās stratēģijas priekšrocībām saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem, un nosacījumiem, kas noteikti šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās (Turcija).

Projektos jābūt iesaistītām vismaz 4 dažādu valstu (ieskaitot pretendentu) partnerorganizācijām, vienai no kurām galvenā mītne atrodas Eiropas Savienības dalībvalstī.

Uz šo aicinājumu iesniegt priekšlikumus finansiāla atbalsta saņemšanai privātpersonas nevar pieteikties.

3.   Projektu budžets un darbības ilgums

Kopējais budžeta apjoms, kas piešķirts šajā aicinājumā minēto projektu līdzfinansēšanai, ir aptuveni 600 000 EUR.

Finansiālais atbalsts nedrīkst pārsniegt 65 % no projekta kopējām attaisnotajām izmaksām. Subsīdijas summa, ko piešķirs katram projektam, nepārsniegs 100 000 EUR vienā darbības gadā (12 mēneši). Maksimālais subsīdijas apjoms ir 200 000 EUR.

Projekti ir obligāti jāuzsāk laika periodā no 2007. gada 1. decembra līdz 2008. gada 31. janvārim. Projektiem ir jāilgst vismaz 12 mēnešus un ne ilgāk kā 24 mēnešus.

4.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš

Priekšlikumi jāiesniedz Kultūras, audiovizuālās jomas un izglītības, izpildaģentūra (EACEA) līdz 2007. gada 30. jūnijam (pasta zīmogs).

5.   Papildu informācija

Aicinājuma iesniegt priekšlikumus pilns teksts un kandidatūru veidlapas pieejamas šajā interneta adresē:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action44/index.htm

Subsīdiju pieteikumos obligāti jāievēro šī aicinājuma pilnā teksta noteikumi, un tie jāiesniedz uz šim nolūkam paredzētās veidlapas.

---

(1)  Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) iedzīvotāji un atbilstīgos gadījumos attiecīgās AZT sabiedriskās un/vai privātās organizācijas un institūcijas var piedalīties programmā Jaunatne darbībā saskaņā ar programmas noteikumiem un kārtību, kas ir spēkā dalībvalstī, ar kuru attiecīgā AZT ir saistīta. AZT ir uzskaitītas 1.A pielikumā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumā (2001/822/EK) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu, Oficiālais Vēstnesis (OV L 314, 30.11.2001., lpp. 1).

(2)  Ja stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas lēmums.

---