# Den Europæiske Unions C 70/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 70 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang27. marts 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 70

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang27. marts 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2007/C 070/01 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009 | 1 |
| 2007/C 070/02 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010 | 5 |
| 2007/C 070/03 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009 | 9 |
| 2007/C 070/04 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010 | 13 |
| 2007/C 070/05 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2011 | 17 |
| 2007/C 070/06 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009 | 21 |
| 2007/C 070/07 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009 | 24 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2007/C 070/01

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

1

2007/C 070/02

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010

5

2007/C 070/03

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

9

2007/C 070/04

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010

13

2007/C 070/05

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2011

17

2007/C 070/06

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

21

2007/C 070/07

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

24

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 070/08 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 27 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2007/C 070/08

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

27

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 070/09 | Euroens vekselkurs | 35 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2007/C 070/10 | Den slovakiske nationale procedure for tildeling af begrænsede lufttrafikrettigheder | 36 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2007/C 070/09

Euroens vekselkurs

35

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2007/C 070/10

Den slovakiske nationale procedure for tildeling af begrænsede lufttrafikrettigheder

36

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE MEDDELELSER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 070/11 | Indkaldelse af forslag — EACEA/03/07 — Unge for verden: Samarbejde med lande, der ikke er nabolande til den europæiske union — Programmet Aktive unge | 40 |
| 2007/C 070/12 | Indkaldelse af forslag — EACEA/02/07 — Indkaldelse af forslag til projekter, der fremmer innovation og kvalitet på ungdomsområdet — Programmet Aktive unge | 42 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE MEDDELELSER

Kommissionen

2007/C 070/11

Indkaldelse af forslag — EACEA/03/07 — Unge for verden: Samarbejde med lande, der ikke er nabolande til den europæiske union — Programmet Aktive unge

40

2007/C 070/12

Indkaldelse af forslag — EACEA/02/07 — Indkaldelse af forslag til projekter, der fremmer innovation og kvalitet på ungdomsområdet — Programmet Aktive unge

42

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

(2007/C 70/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Irlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Irlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2006-2009.

| (2) | Det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, viser, at den reale BNP-vækst vil aftage fra 5,4 % i 2006 til et gennemsnit på lidt over 4

  % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser, men en brat nedtur i de høje niveauer for boligbyggeri og ejendomspriser er en væsentlig risikofaktor. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | For 2006 skønnes den offentlige saldo i programmet til et overskud på 2,3 % af BNP sammenlignet med et budgetteret underskud på 0,6 % af BNP i den forrige opdatering; nyere kassedata for staten tyder på et endnu større overskud på omkring 2

  % af BNP. Resultatet, der i forhold til et år tidligere er bedre end forventet, kan udelukkende henføres til indtægtssiden, som særlig afspejler den høje aktivitet på ejendomsmarkedet, der øger de boligrelaterede skatter, og i et mere begrænset omfang til en højere outputvækst, som har en tilsvarende virkning på de vigtigste skatter. Det skønnede resultat for de nominelle udgifter ligger tæt på budgettet. |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | Irlands mellemfristede budgetstrategi er baseret på at fastholde budgetmæssig holdbarhed i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Der forventes overskud i hele programperioden, men det vil falde fra 2,3 % af BNP i 2006 til 1,2 % i 2007 og gradvis til 0,6 % i 2009; det primære overskud falder tilsvarende fra 3,3 % af BNP i 2006 til 1,6 % af BNP i 2009. Halveringen af det budgetterede overskud i 2007 skyldes en højere planlagt udgiftskvote, hvor stigningen først og fremmest repræsenterer højere sociale overførsler; i 2008 og 2009 er både indtægts- og udgiftskvoten fremskrevet til at falde, men udgifterne kun lidt. Sammenlignet med fremskrivningerne i den forrige opdatering (frem til 2008) vil den stærke stigning i den skønnede saldo for 2006, der skyldes højere end forventede indtægter, slå igennem med en aftagende virkning i indtægtskvoten og kvoten for det samlede overskud og for det primære overskud i de følgende to år, mens der praktisk talt ikke sker nogen ændring i profilen for den fremskrevne udgiftskvote. |
| --- | --- |

(4)

Irlands mellemfristede budgetstrategi er baseret på at fastholde budgetmæssig holdbarhed i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Der forventes overskud i hele programperioden, men det vil falde fra 2,3 % af BNP i 2006 til 1,2 % i 2007 og gradvis til 0,6 % i 2009; det primære overskud falder tilsvarende fra 3,3 % af BNP i 2006 til 1,6 % af BNP i 2009. Halveringen af det budgetterede overskud i 2007 skyldes en højere planlagt udgiftskvote, hvor stigningen først og fremmest repræsenterer højere sociale overførsler; i 2008 og 2009 er både indtægts- og udgiftskvoten fremskrevet til at falde, men udgifterne kun lidt. Sammenlignet med fremskrivningerne i den forrige opdatering (frem til 2008) vil den stærke stigning i den skønnede saldo for 2006, der skyldes højere end forventede indtægter, slå igennem med en aftagende virkning i indtægtskvoten og kvoten for det samlede overskud og for det primære overskud i de følgende to år, mens der praktisk talt ikke sker nogen ændring i profilen for den fremskrevne udgiftskvote.

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, er planlagt at skulle falde fra et overskud på lige under 3 % af BNP til lige over 1

  % i 2009. Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, et balanceret budget i strukturelle termer, som ifølge programmet søges fastholdt med en stor margen i hele programperioden. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste benchmark (anslået til et underskud på ca. 1,25 % af BNP), skulle realiseringen af den strukturelle saldo i programmet give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det bånd, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er angivet for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og er betydelig mere ambitiøs, end hvad der kræves i betragtning af gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på langt sigt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side kunne den makroøkonomiske situation efter en udgangsstilling, der sandsynligvis er stærkere end antaget, udvikle sig mindre gunstigt end fremskrevet, og i denne situation kunne nogle særlige indtægtskilder — specielt dem, der er tæt forbundet med boligmarkedet — også blive væsentligt svagere. På den anden side ser andre indtægter samlet set ud til at være fremskrevet forsigtigt, og i de seneste år er udgifterne blevet holdt inden for eller tæt på de planlagte niveauer. |
| --- | --- |

(6)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side kunne den makroøkonomiske situation efter en udgangsstilling, der sandsynligvis er stærkere end antaget, udvikle sig mindre gunstigt end fremskrevet, og i denne situation kunne nogle særlige indtægtskilder — specielt dem, der er tæt forbundet med boligmarkedet — også blive væsentligt svagere. På den anden side ser andre indtægter samlet set ud til at være fremskrevet forsigtigt, og i de seneste år er udgifterne blevet holdt inden for eller tæt på de planlagte niveauer.

| (7) | Med hensyn til denne risikovurdering forekommer budgetpolitikken i programmet at være tilstrækkelig til at opfylde den mellemfristede målsætning i hele programperioden som planlagt i programmet. Den giver desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP ved normale makroøkonomiske udsving i løbet af programperioden. For 2008 og 2009 er den finanspolitiske linje i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. I 2007 falder den strukturelle saldo stærkt, hvilket indebærer en risiko for, at finanspolitikken, der følger af programmet, kan blive procyklisk i år, hvis der bliver tale om et højt økonomisk aktivitetsniveau — en situation, der skal undgås efter stabilitets- og vækstpagten. |
| --- | --- |

(7)

Med hensyn til denne risikovurdering forekommer budgetpolitikken i programmet at være tilstrækkelig til at opfylde den mellemfristede målsætning i hele programperioden som planlagt i programmet. Den giver desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP ved normale makroøkonomiske udsving i løbet af programperioden. For 2008 og 2009 er den finanspolitiske linje i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. I 2007 falder den strukturelle saldo stærkt, hvilket indebærer en risiko for, at finanspolitikken, der følger af programmet, kan blive procyklisk i år, hvis der bliver tale om et højt økonomisk aktivitetsniveau — en situation, der skal undgås efter stabilitets- og vækstpagten.

| (8) | Den offentlige bruttogæld skønnes at være faldet til omkring 25 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med yderligere tre procentpoint. |
| --- | --- |

(8)

Den offentlige bruttogæld skønnes at være faldet til omkring 25 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med yderligere tre procentpoint.

| (9) | Den langsigtede virkning af befolkningens aldring i Irland er noget større end gennemsnittet for EU, hvilket hovedsagelig skyldes en relativt ung befolkning og dermed en større stigning i pensionsudgifterne som procent af BNP i de kommende årtier, også påvirket af pensionssystemets fuldstændige indkøring. Den initiale budgetstilling, der er forbedret sammenlignet med 2005, bidrager væsentligt til at dæmpe aldringens langsigtede budgetvirkninger, men er ikke tilstrækkelig til fuldstændig at dække den betydelige stigning i udgifterne som følge af befolkningens aldring. Fastholdelse af store primære overskud på mellemlang sigt og implementering af foranstaltninger med henblik på at dæmpe den betydelige stigning i aldersrelaterede udgifter vil, som det anføres i programmet, bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden i de offentlige finanser. Irland ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko, for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Den langsigtede virkning af befolkningens aldring i Irland er noget større end gennemsnittet for EU, hvilket hovedsagelig skyldes en relativt ung befolkning og dermed en større stigning i pensionsudgifterne som procent af BNP i de kommende årtier, også påvirket af pensionssystemets fuldstændige indkøring. Den initiale budgetstilling, der er forbedret sammenlignet med 2005, bidrager væsentligt til at dæmpe aldringens langsigtede budgetvirkninger, men er ikke tilstrækkelig til fuldstændig at dække den betydelige stigning i udgifterne som følge af befolkningens aldring. Fastholdelse af store primære overskud på mellemlang sigt og implementering af foranstaltninger med henblik på at dæmpe den betydelige stigning i aldersrelaterede udgifter vil, som det anføres i programmet, bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden i de offentlige finanser. Irland ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko, for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.

| (10) | Stabilitetsprogrammet indeholder ikke en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden ingen systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller -besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger tager ikke tydeligt hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ikke desto mindre ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer behandles spørgsmålet om løbende implementering af ambitiøse planer om at opgradere infrastrukturen, særlig i sammenhæng med National Development Plan, der blev offentliggjort i januar 2007, mens stabilitetsprogrammet supplerer foranstaltningerne i det nationale reformprogram med en detaljeret beskrivelse af tiltag til forbedring af de offentlige finansers institutionelle indretning, bl.a. foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten i skatteopkrævningen og opnå mere valuta for pengene i udgiftsstyringen. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet indeholder ikke en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden ingen systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller -besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger tager ikke tydeligt hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ikke desto mindre ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer behandles spørgsmålet om løbende implementering af ambitiøse planer om at opgradere infrastrukturen, særlig i sammenhæng med National Development Plan, der blev offentliggjort i januar 2007, mens stabilitetsprogrammet supplerer foranstaltningerne i det nationale reformprogram med en detaljeret beskrivelse af tiltag til forbedring af de offentlige finansers institutionelle indretning, bl.a. foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten i skatteopkrævningen og opnå mere valuta for pengene i udgiftsstyringen.

| (11) | Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (2). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (2).

Rådet finder, at den mellemfristede budgetstilling er sund, og at budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Ikke desto mindre ville det være klogt at bevare et råderum i tilfælde af et omslag i det nuværende vækstmønster, der har været drevet af en stærk udvikling i boligsektoren.

På baggrund af ovenstående vurdering og særlig den fremskrevne stigning i de aldersrelaterede udgifter opfordrer Rådet Irland til at fortsætte med at gennemføre foranstaltninger til forbedring af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed og undgå procykliske politikker i årene fremover.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (%-ændring) | SP dec. 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |
| KOM nov. 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | — |
| SP dec. 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | — |
| SP dec. 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2006 (3) | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 0,5 | – 1,4 | – 1,9 | – 2,7 | — |
| SP dec. 2005 (3) | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |
| KOM nov. 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | — |
| SP dec. 2005 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | — |
| SP dec. 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 (3) | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | — |
| SP dec. 2005 (3) | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | — |
| Strukturel saldo (4)

  (% af BNP) | SP dec. 2006 (5) | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 (6) | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | — |
| SP dec. 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |
| KOM nov. 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | — |
| SP dec. 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | — |
| Kilde:

  Stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2006 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(%-ændring)

SP dec. 2006

5,5

5,4

5,3

4,6

4,1

KOM nov. 2006

5,5

5,3

5,3

4,3

—

SP dec. 2005

4,6

4,8

5,0

4,8

—

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2006

2,2

2,7

2,6

2,0

1,7

KOM nov. 2006

2,2

2,9

2,7

2,2

—

SP dec. 2005

2,2

2,0

2,0

1,8

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2006 (3)

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

KOM nov. 2006 (7)

– 0,5

– 1,4

– 1,9

– 2,7

—

SP dec. 2005 (3)

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006

1,1

2,3

1,2

0,9

0,6

KOM nov. 2006

1,1

1,2

0,9

0,4

—

SP dec. 2005

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006

2,1

3,3

2,3

1,8

1,6

KOM nov. 2006

2,1

2,2

1,9

1,4

—

SP dec. 2005

1,5

0,6

0,4

0,5

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006 (3)

1,3

2,8

1,8

1,8

1,6

KOM nov. 2006

1,3

1,7

1,6

1,5

—

SP dec. 2005 (3)

0,8

0,2

0,1

0,1

—

Strukturel saldo (4)

(% af BNP)

SP dec. 2006 (5)

1,6

2,7

1,8

1,8

1,6

KOM nov. 2006 (6)

1,6

1,7

1,6

1,5

—

SP dec. 2005

0,8

0,2

0,1

0,1

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2006

27,4

25,1

23,0

22,4

21,9

KOM nov. 2006

27,4

25,8

24,4

23,6

—

SP dec. 2005

28,0

28,0

28,2

28,3

—

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2006 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Der er navnlig ikke givet oplysninger om deflatorer for det private forbrug, offentligt forbrug og offentlige investeringer, den private sektors nettolånoptagelse/givning, funktionel opdeling af offentlige udgifter og dekomponering af stock-flow-tilpasningen af offentlig gæld.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(4)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(5)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger på – 0,3 % af BNP i 2005 (anslået: jf. fodnote 4) og 0,1 % af BNP i 2006 (anført i programmet); der er ikke givet oplysninger i programmet for 2007-09.

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 ( – 0,3% af BNP i 2005, dvs. overskudsformindskende).

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % og 5,2 % i årene 2005-2008.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2006 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/5

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010

(2007/C 70/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2006-2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2006-2010.

| (2) | Det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventer, at den reale BNP-vækst midlertidigt vil falde fra 2,3 % i 2006 til 1,4 % i 2007, hvorefter den forventes at ligge på 1

  % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger (det seneste officielle overslag over BNP-væksten i 2006 er et tal på 2,7 %) forekommer dette scenario at være baseret på realistiske antagelser indtil 2008 og derefter forholdsvis gunstige antagelser i forhold til Kommissionens fremskrivninger for den potentielle vækst. Programfremskrivningerne for inflationen virker højt sat. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | For 2006 angives der i programmet et offentligt underskud på 2,1 % af BNP (nedrevideret til 1,9 % ifølge regeringens seneste meddelelse) i forhold til et mål på 3,3 % af BNP som fastsat i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Staten fik uventet høje indtægter fra skatter, som i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten ikke blev brugt i 2006. Skattebyrden (dvs. indtægter fra skatter og sociale bidrag) forventes nu at stige til omkring 40 % af BNP i 2006, hvilket er ca. 1 % af BNP højere end fremskrevet i den forrige opdatering. De offentlige udgifter blev holdt under kontrol i 2006. Den noget strammere budgetgennemførelse skyldes de lavere pengeoverførsler, hovedsagelig som følge af den uventede lempelse, som det styrkede arbejdsmarked har betydet for den statslige arbejdsformidling. Endvidere har renteudgifter og –godtgørelser været lavere end forventet. |
| --- | --- |

(3)

For 2006 angives der i programmet et offentligt underskud på 2,1 % af BNP (nedrevideret til 1,9 % ifølge regeringens seneste meddelelse) i forhold til et mål på 3,3 % af BNP som fastsat i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Staten fik uventet høje indtægter fra skatter, som i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten ikke blev brugt i 2006. Skattebyrden (dvs. indtægter fra skatter og sociale bidrag) forventes nu at stige til omkring 40 % af BNP i 2006, hvilket er ca. 1 % af BNP højere end fremskrevet i den forrige opdatering. De offentlige udgifter blev holdt under kontrol i 2006. Den noget strammere budgetgennemførelse skyldes de lavere pengeoverførsler, hovedsagelig som følge af den uventede lempelse, som det styrkede arbejdsmarked har betydet for den statslige arbejdsformidling. Endvidere har renteudgifter og –godtgørelser været lavere end forventet.

| (4) | Det vigtigste mål for den mellemfristede budgetstrategi er at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. For at nå dette foreslås det i programmet, at budgetkonsolideringen fortsættes, mens betingelserne for vækst og beskæftigelse styrkes. Efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2006 forventes overskudskvoten at falde med

  procentpoint om året (undtagen i 2008) og nå

  % af BNP i 2010. Forbedringen i den primære saldo følger samme mønster, idet overskuddet når 2 % af BNP i 2010. Mens budgettet indeholder korrigerende foranstaltninger på indtægtssiden, navnlig stigningen i den centrale momssats fra 16 % til 19 %, vil både indtægts- og udgiftskvoterne følge en nedadgående tendens i en år-til-år sammenligning. Udgiftskvoten vil nemlig falde med 2

  procentpoint til 43 % af BNP i 2010, hvilket efter planen hovedsagelig skal nås gennem tilbageholdenhed i de sociale udgifter. I samme periode forventes indtægtskvoten at falde med 1

   procentpoint til 42 % af BNP i 2010; en stigning i skatternes andel (f.eks. stigning i den centrale momssats i 2007) udlignes stort set af et fald i de sociale bidrags andel (som følge af nedsættelsen af arbejdsløshedsforsikringssatsen i 2007 og den faldende tendens i bidragenes andel), mens de ikke-skattemæssige indtægter falder. I forhold til den forrige opdatering er budgetmålene højere i hvert enkelt år, selv om der ikke er planlagt nogen justering i 2008. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at forbedres fra et underskud på omkring 2 % af BNP i 2006 til

  % ved udgangen af programperioden, dvs. i gennemsnit næsten

  % af BNP om året. Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, en afbalanceret stilling i strukturelle termer, som programmet ikke sigter mod at nå inden for programperioden. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1

  % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det bånd, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er angivet for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og afspejler på passende vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

| (6) | Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret for 2007, men derefter kan budgetresultaterne blive værre end fremskrevet. Der er især fortsat en risiko for, at det forventede fald i socialudgiftskvoten ikke opnås uden yderligere foranstaltninger, som ikke er nærmere angivet i programmet. Det anføres nemlig i selve opdateringen, at der er behov for yderligere reformer på arbejdsmarkedet og inden for de sociale sikringssystemer. Endvidere medfører den planlagte reform af selskabsskatten i 2008 en vis risiko. Det kan således vise sig nødvendigt at udligne eventuelle fald i indtægter fra selskabsskatter gennem yderligere udgiftstilbageholdenhed. Ser man bort fra denne reform, synes indtægtsfremskrivningerne forsigtige. Som helhed er der imidlertid fortsat en negativ risiko for budgettilpasningen, navnlig fra gennemførelsen af tilpasningskursen i yderårene. |
| --- | --- |

(6)

Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret for 2007, men derefter kan budgetresultaterne blive værre end fremskrevet. Der er især fortsat en risiko for, at det forventede fald i socialudgiftskvoten ikke opnås uden yderligere foranstaltninger, som ikke er nærmere angivet i programmet. Det anføres nemlig i selve opdateringen, at der er behov for yderligere reformer på arbejdsmarkedet og inden for de sociale sikringssystemer. Endvidere medfører den planlagte reform af selskabsskatten i 2008 en vis risiko. Det kan således vise sig nødvendigt at udligne eventuelle fald i indtægter fra selskabsskatter gennem yderligere udgiftstilbageholdenhed. Ser man bort fra denne reform, synes indtægtsfremskrivningerne forsigtige. Som helhed er der imidlertid fortsat en negativ risiko for budgettilpasningen, navnlig fra gennemførelsen af tilpasningskursen i yderårene.

| (7) | Under hensyntagen til denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2006, et år før den frist, Rådet har fastsat. Budgetstillingen ser desuden ud til at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving fra og med 2007, om end der er tale om visse risici i 2008. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør farten i tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er angivet i programmet, sættes op — navnlig i 2008 — for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, hvor det præciseres, at for medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, bør den årlige forbedring i den strukturelle saldo være 0,5 % som benchmark, og at tilpasningen bør være højere i økonomiske opgangstider og kan være lavere i økonomiske nedgangstider. Der planlægges bl.a. ingen forbedring i den strukturelle saldo i 2008, på et tidspunkt, hvor der forventes at være tale om økonomiske opgangstider. Hvis den krævede kurs i strukturtilpasningen følges, vil det rent faktisk være muligt at nå den mellemfristede budgetmålsætning inden for programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Under hensyntagen til denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2006, et år før den frist, Rådet har fastsat. Budgetstillingen ser desuden ud til at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving fra og med 2007, om end der er tale om visse risici i 2008. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør farten i tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er angivet i programmet, sættes op — navnlig i 2008 — for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, hvor det præciseres, at for medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, bør den årlige forbedring i den strukturelle saldo være 0,5 % som benchmark, og at tilpasningen bør være højere i økonomiske opgangstider og kan være lavere i økonomiske nedgangstider. Der planlægges bl.a. ingen forbedring i den strukturelle saldo i 2008, på et tidspunkt, hvor der forventes at være tale om økonomiske opgangstider. Hvis den krævede kurs i strukturtilpasningen følges, vil det rent faktisk være muligt at nå den mellemfristede budgetmålsætning inden for programperioden.

| (8) | Den offentlige bruttogæld anslås at have stabiliseret sig på 67,9 % af BNP i 2006, hvilket ligger over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at falde med 3

  procentpoint i programperioden. Udviklingen i gældskvoten kan vise sig at være mindre gunstig end forventet i programmet som følge af risiciene for overskudsmålene og usikkerhed med hensyn til de gældsreducerende stock-flow-justeringer, der antages i programmet. På baggrund af denne risikovurdering vil gældskvoten måske ikke falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien i programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Tyskland ligger tæt på EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne dog viser en noget mindre stigning end i mange andre lande som resultat af de pensionsreformer, der allerede er vedtaget. Der er vedtaget et lovforslag om at hæve den lovpligtige pensionsalder trinvis til 67 år fra 2012. Selv om der gøres undtagelser fra den højere aldersgrænse, vil denne foranstaltning øge de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Desuden vil en videreudvikling af private pensionsordninger yde et positivt bidrag til pensionsindkomsterne. Den budgetmæssige udgangsposition udgør en risiko for holdbare offentlige finanser, allerede inden den langsigtede budgetvirkning af den aldrende befolkning tages i betragtning. Endvidere ligger bruttogældens nuværende niveau over traktatens referenceværdi. Tyskland ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Tyskland ligger tæt på EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne dog viser en noget mindre stigning end i mange andre lande som resultat af de pensionsreformer, der allerede er vedtaget. Der er vedtaget et lovforslag om at hæve den lovpligtige pensionsalder trinvis til 67 år fra 2012. Selv om der gøres undtagelser fra den højere aldersgrænse, vil denne foranstaltning øge de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Desuden vil en videreudvikling af private pensionsordninger yde et positivt bidrag til pensionsindkomsterne. Den budgetmæssige udgangsposition udgør en risiko for holdbare offentlige finanser, allerede inden den langsigtede budgetvirkning af den aldrende befolkning tages i betragtning. Endvidere ligger bruttogældens nuværende niveau over traktatens referenceværdi. Tyskland ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.

| (10) | Stabilitetsprogrammet indeholder ikke en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Desuden giver det ingen systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller -besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger tager ikke udtrykkelig hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er nævnt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. Selskabsskattereformen i 2008 og reformen af sundhedssektoren er bl.a. anført i begge programmer. I begge programmer planlægges endvidere som andet trin i reformen af forbundssystemet en revision af de finanspolitiske relationer mellem de offentlige niveauer med henblik på at styrke ansvarligheden på hvert niveau. Desuden anerkender stabilitetsprogrammet i denne sammenhæng, at det er nødvendigt at udvikle en institutionel ramme, der kan sikre budgetdisciplin på alle offentlige niveauer og modvirke, at der opstår budgetkriser. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet indeholder ikke en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Desuden giver det ingen systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller -besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger tager ikke udtrykkelig hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er nævnt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. Selskabsskattereformen i 2008 og reformen af sundhedssektoren er bl.a. anført i begge programmer. I begge programmer planlægges endvidere som andet trin i reformen af forbundssystemet en revision af de finanspolitiske relationer mellem de offentlige niveauer med henblik på at styrke ansvarligheden på hvert niveau. Desuden anerkender stabilitetsprogrammet i denne sammenhæng, at det er nødvendigt at udvikle en institutionel ramme, der kan sikre budgetdisciplin på alle offentlige niveauer og modvirke, at der opstår budgetkriser.

| (11) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse huller i de krævede og frivillige data (2). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse huller i de krævede og frivillige data (2).

Rådet anser det opdaterede program for som helhed at være foreneligt med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud fra 2006, hvilket er et år før den frist, Rådet har fastsat, og der vil i de efterfølgende år blive gjort visse fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning. Der er imidlertid risici forbundet med opfyldelsen af budgetmålsætningerne.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordrer Rådet Tyskland til at:

| i) | drage fordel af økonomiske opgangstider, styrke den strukturelle tilpasning i 2008, herunder ved at anvende eventuelle ekstra indtægter til at nedbringe underskuddet, og derefter fortsætte den finanspolitiske konsolidering i retning af den mellemfristede målsætning ved at fastholde en strammere kontrol med udgifterne, samtidig med at det sikres, at den bebudede reform af selskabsskattesystemet ikke bringer den finanspolitiske konsolidering i fare |
| --- | --- |

i)

drage fordel af økonomiske opgangstider, styrke den strukturelle tilpasning i 2008, herunder ved at anvende eventuelle ekstra indtægter til at nedbringe underskuddet, og derefter fortsætte den finanspolitiske konsolidering i retning af den mellemfristede målsætning ved at fastholde en strammere kontrol med udgifterne, samtidig med at det sikres, at den bebudede reform af selskabsskattesystemet ikke bringer den finanspolitiske konsolidering i fare

| ii) | i betragtning af gældens størrelse og den fremskrevne stigning i de aldersrelaterede udgifter forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at nå den mellemfristede budgetmålsætning og ved at gennemføre reformer, navnlig i sundhedssystemet |
| --- | --- |

ii)

i betragtning af gældens størrelse og den fremskrevne stigning i de aldersrelaterede udgifter forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at nå den mellemfristede budgetmålsætning og ved at gennemføre reformer, navnlig i sundhedssystemet

| iii) | forbedre de budgetmæssige rammer med henblik på at styrke den finanspolitiske disciplin på alle offentlige niveauer, navnlig ved at gennemføre planerne for anden fase af reformen af forbundssystemet. |
| --- | --- |

iii)

forbedre de budgetmæssige rammer med henblik på at styrke den finanspolitiske disciplin på alle offentlige niveauer, navnlig ved at gennemføre planerne for anden fase af reformen af forbundssystemet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP nov. 2006 | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | — | — |
| SP feb. 2006 | 0,9 | 1 | 1 | 1 | 1 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP nov. 2006 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2006 | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | — | — |
| SP feb. 2006 | — | — | — | — | — | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP nov. 2006 (3) | – 1,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,0 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 1,3 | – 0,2 | – 0,4 | 0,1 | — | — |
| SP feb. 2006 (3) | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2006 | – 3,2 | – 2,1 | – 1 | – 1 | – 1 | – |
| KOM nov. 2006 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,6 | – 1,2 | — | — |
| SP feb. 2006 | – 3,3 | – 3,3 | – 2 | – 2 | – 1 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2006 | – 0,5 | | 1 | 1 | 1 | 2 |
| KOM nov. 2006 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | — | — |
| SP feb. 2006 | – 0,5 | – | | 1 | 1 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2006 (3) | – 2,6 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM nov. 2006 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| SP feb. 2006 (3) | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Strukturel saldo (4)

  (% af BNP) | SP nov. 2006 (5) | – 2,7 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 2,7 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| SP feb. 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP nov. 2006 | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 | 65 | 64 |
| KOM nov. 2006 | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | — | — |
| SP feb. 2006 | 67 | 69 | 68 | 68 | 67 | — |
| Kilde:


  Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Realt BNP

(% ændring)

SP nov. 2006

0,9

2,3

1,4

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

0,9

2,4

1,4

2,0

—

—

SP feb. 2006

0,9

1 Formula

1

1 Formula

1 Formula

—

HICP-inflation

(%)

SP nov. 2006

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2006

1,9

1,8

2,2

1,2

—

—

SP feb. 2006

—

—

—

—

—

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP nov. 2006 (3)

– 1,2

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0,0

0,0

KOM nov. 2006 (7)

– 1,3

– 0,2

– 0,4

0,1

—

—

SP feb. 2006 (3)

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP nov. 2006

– 3,2

– 2,1

– 1 Formula

– 1 Formula

– 1

– Formula

KOM nov. 2006

– 3,2

– 2,3

– 1,6

– 1,2

—

—

SP feb. 2006

– 3,3

– 3,3

– 2 Formula

– 2

– 1 Formula

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP nov. 2006

– 0,5

Formula

1

1

1 Formula

2

KOM nov. 2006

– 0,5

0,4

1,1

1,5

—

—

SP feb. 2006

– 0,5

– Formula

Formula

1 Formula

1 Formula

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP nov. 2006 (3)

– 2,6

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

KOM nov. 2006

– 2,6

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

SP feb. 2006 (3)

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Strukturel saldo (4)

(% af BNP)

SP nov. 2006 (5)

– 2,7

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

KOM nov. 2006 (6)

– 2,7

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

SP feb. 2006

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP nov. 2006

67,9

67,9

67

66 Formula

65 Formula

64 Formula

KOM nov. 2006

67,9

67,8

67,7

67,3

—

—

SP feb. 2006

67 Formula

69

68 Formula

68

67

—

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet indeholder bl.a. ikke data om HICP-inflation, samlede sociale overførsler og stock-flow-tilpasningen samt om lønudbetalinger og om analysen af skatteindtægter, som blev indsendt særskilt til Kommissionen.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(4)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(5)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,1 % af BNP i 2005, underskudsforøgende).

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2005 (0,1 % af BNP i 2005, underskudsforøgende).

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % og 1,4 % i perioden 2005-2008.

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/9

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

(2007/C 70/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2006-2009 (2)
   (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2006-2009 (2)
   (3).

| (2) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes der en stort set stabil real BNP-vækst på omkring 4 % om året. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser for 2006 og 2007, men på optimistiske antagelser for tiden derefter, hvor fremskrivningerne af væksten virker højt sat. Programmets inflationsfremskrivninger virker lavt sat i de sidste år af programperioden. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes der en stort set stabil real BNP-vækst på omkring 4 % om året. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser for 2006 og 2007, men på optimistiske antagelser for tiden derefter, hvor fremskrivningerne af væksten virker højt sat. Programmets inflationsfremskrivninger virker lavt sat i de sidste år af programperioden.

| (3) | I 2006 forventes det offentlige underskud at udgøre 2,6 % af BNP i henhold til Kommissionens prognoser fra efteråret 2006 og den nye opdatering, hvilket er helt på linje med det mål, der blev sat i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. De samlede udgifter overholdt det i 2006-budgettet fastsatte mål. Målene for de vigtigste udgiftsområder blev stort set opfyldt, og en nedskæring i de kontante sociale overførsler kompenserede til fulde for en overskridelse på

  % af BNP i de offentlige investeringer. De samlede indtægter blev en anelse højere end forventet. Midt på året blev engangsforanstaltningerne delvist erstattet med permanente foranstaltninger i form af højere punktafgifter på brændstof og cigaretter og en forhøjet beskatning af mobiltelefoni. Indtægterne fra disse permanente foranstaltninger kompenserede for faldet i engangsindtægter fra 0,6 % af BNP i 2006-budgettet til 0,4 % af BNP. |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | Programmets budgetstrategi tager sigte på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2006. Derefter forventes der en konstant forbedring af det offentlige underskud i løbet af programperioden til 1,2 % af BNP i 2009. Reduktionen af underskuddet med 1

  procentpoint af BNP mellem 2006 og 2009 fordeler sig næsten jævnt på indtægtsstigninger og besparelser. På indtægtssiden forventes de samlede indtægter at vokse med

   procentpoint af BNP, og stigningen vil hovedsagelig stamme fra indirekte skatter og sociale bidrag. På udgiftssiden forventes de samlede udgifter at falde med omkring

   procentpoint af BNP over samme periode, hvoraf

   procentpoint kan tilskrives lavere renteudgifter. De primære udgifter skønnes derfor kun at blive reduceret med

   procentpoint. De sociale overførsler forventes at stige med

   procentpoint, som der dog vil blive skabt rigelig dækning for gennem nedskæringer på andre udgiftsområder, først og fremmest det kollektive forbrug. Det primære overskud skønnes at stige med omkring 1 procentpoint over programperioden til næsten 3 % af BNP i 2009. Sammenlignet med det forrige program er målene for 2006-2008 stort set uændret med samme makroøkonomiske scenario, men tilpasningen i 2006 er dog større, eftersom underskuddet i 2005 (5,2 % af BNP) er større end forventet i opdateringen fra december 2005 (4,3 % af BNP). |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes at blive forbedret fra et underskud på omkring 3

  % af BNP i 2006 til 1

  % ved udgangen af programperioden (2009). Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet lyder programmets mellemfristede målsætning (MTO) for budgetstillingen på balance eller overskud i strukturelle termer, dog ikke i programperioden. Eftersom denne MTO er mere krævende end minimumsbenchmarken (et underskud på omkring 1

  % af BNP), skulle overholdelsen heraf bidrage til at sikre en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargin mod et uforholdsmæssigt stort underskud. MTO ligger inden for de grænser, der er angivet for deltagerne i euroområdet og ERM II i stabilitets- og vækstpagten og i adfærdskodeksen, og den afspejler på korrekt vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

| (6) | De risici, der knytter sig til programmets budgetfremskrivninger, synes i det store og hele at være i balance indtil 2007, men budgetresultatet kan derefter blive dårligere end forventet i programmet. Navnlig for 2008 og 2009 indeholder programmet ikke tilstrækkelige oplysninger om de planlagte foranstaltninger og er baseret på et optimistisk makroøkonomisk scenario. Skønt der ikke er konstateret afvigelser de sidste to år, viser erfaringerne, at der ikke kan udelukkes en risiko for budgetoverskridelser i programperioden, og det offentlige kan gå glip af indtægter, hvis de bebudede foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig viser sig at være ineffektive. |
| --- | --- |

(6)

De risici, der knytter sig til programmets budgetfremskrivninger, synes i det store og hele at være i balance indtil 2007, men budgetresultatet kan derefter blive dårligere end forventet i programmet. Navnlig for 2008 og 2009 indeholder programmet ikke tilstrækkelige oplysninger om de planlagte foranstaltninger og er baseret på et optimistisk makroøkonomisk scenario. Skønt der ikke er konstateret afvigelser de sidste to år, viser erfaringerne, at der ikke kan udelukkes en risiko for budgetoverskridelser i programperioden, og det offentlige kan gå glip af indtægter, hvis de bebudede foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig viser sig at være ineffektive.

| (7) | På baggrund af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2006 i overensstemmelse med Rådets henstilling. Budgetstillingen synes dog ikke at garantere en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale konjunkturforhold indtil udgangen af programperioden. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud forventes den økonomiske opgang at fortsætte i Grækenland. På baggrund af denne vurdering bør tilpasningstempoet i retning af programmets MTO øges, især efter 2007, for at være på linje med stabilitets- og vækstpagten, der præciserer, at medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, skal sikre en årlig forbedring i deres strukturelle saldo på 0,5 % af BNP som benchmark, og at de skal gøre en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2006 i overensstemmelse med Rådets henstilling. Budgetstillingen synes dog ikke at garantere en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale konjunkturforhold indtil udgangen af programperioden. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud forventes den økonomiske opgang at fortsætte i Grækenland. På baggrund af denne vurdering bør tilpasningstempoet i retning af programmets MTO øges, især efter 2007, for at være på linje med stabilitets- og vækstpagten, der præciserer, at medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, skal sikre en årlig forbedring i deres strukturelle saldo på 0,5 % af BNP som benchmark, og at de skal gøre en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider.

| (8) | Den offentlige bruttogæld skønnes at være steget til 104 % af BNP i 2006, hvilket ligger langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten gradvist at falde med næsten 13 procentpoint af BNP over programperioden, mens stock-flow-tilpasningerne bliver hurtigt mindre startende fra 2007. Udviklingen i gældskvoten efter 2007 vil muligvis være mindre gunstig end forventet i programmet på grund af de optimistiske vækstfremskrivninger og førnævnte risici med hensyn til opfyldelsen af budgetmålene. Selv på baggrund af denne risikovurdering forventes gældskvoten at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien i løbet af programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentlige bruttogæld skønnes at være steget til 104 % af BNP i 2006, hvilket ligger langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten gradvist at falde med næsten 13 procentpoint af BNP over programperioden, mens stock-flow-tilpasningerne bliver hurtigt mindre startende fra 2007. Udviklingen i gældskvoten efter 2007 vil muligvis være mindre gunstig end forventet i programmet på grund af de optimistiske vækstfremskrivninger og førnævnte risici med hensyn til opfyldelsen af budgetmålene. Selv på baggrund af denne risikovurdering forventes gældskvoten at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien i løbet af programperioden.

| (9) | Det er usikkert, hvilke konsekvenser befolkningens aldring vil få for de offentlige finanser i Grækenland på lang sigt, eftersom der ikke foreligger fremskrivninger af pensionsudgifterne. De vil dog med stor sandsynlighed ligge klart over EU-gennemsnittet. I henhold til de senest tilgængelige oplysninger fra 2002-opdateringen af det græske stabilitetsprogram forventes der på lang sigt en betydelig stigning i pensionsudgifterne opgjort som en andel af BNP. Den indledende budgetstilling, der ganske vist er bedre end i 2005, udgør en betydelig risiko for de offentlige finansers holdbarhed, selv før der tages hensyn til de langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring. Desuden overskrider den aktuelle bruttogældskvote klart traktatens referenceværdi, og for at mindske den vil der være behov for store primære overskud i en lang periode. Den planlagte konsolidering af de offentlige finanser kombineret med hastende reformforanstaltninger, der kan bremse den forventede store stigning i udgifterne forbundet med befolkningens aldring, skulle bidrage til at mindske risiciene med hensyn til den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser. Det ville være nemmere at bedømme de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, hvis der forelå langfristede fremskrivninger af pensionsudgifterne. |
| --- | --- |

(9)

Det er usikkert, hvilke konsekvenser befolkningens aldring vil få for de offentlige finanser i Grækenland på lang sigt, eftersom der ikke foreligger fremskrivninger af pensionsudgifterne. De vil dog med stor sandsynlighed ligge klart over EU-gennemsnittet. I henhold til de senest tilgængelige oplysninger fra 2002-opdateringen af det græske stabilitetsprogram forventes der på lang sigt en betydelig stigning i pensionsudgifterne opgjort som en andel af BNP. Den indledende budgetstilling, der ganske vist er bedre end i 2005, udgør en betydelig risiko for de offentlige finansers holdbarhed, selv før der tages hensyn til de langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring. Desuden overskrider den aktuelle bruttogældskvote klart traktatens referenceværdi, og for at mindske den vil der være behov for store primære overskud i en lang periode. Den planlagte konsolidering af de offentlige finanser kombineret med hastende reformforanstaltninger, der kan bremse den forventede store stigning i udgifterne forbundet med befolkningens aldring, skulle bidrage til at mindske risiciene med hensyn til den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser. Det ville være nemmere at bedømme de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, hvis der forelå langfristede fremskrivninger af pensionsudgifterne.

| (10) | Stabilitetsprogrammet indeholder ingen kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det indeholder heller ingen systematiske oplysninger om de direkte budgetomkostninger eller besparelser forbundet med de væsentligste dele af det nationale reformprogram, og når bortses fra 2007, tager programmets budgetfremskrivninger ikke eksplicit hensyn til alle de følger, som foranstaltningerne i reformprogrammet vil få for de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i stabilitetsprogrammet, synes ikke desto mindre at være i overensstemmelse med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Det lader især til, at de fleste af de foranstaltninger, der planlægges gennemført i 2007 i henhold til rapporten om udmøntningen af det nationale reformprogram, er inkluderet i den græske finanslov for 2007, skønt manglen på detaljerede oplysninger om foranstaltningerne og deres gennemførelse skaber nogen uklarhed omkring deres budgetmæssige konsekvenser. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet indeholder ingen kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det indeholder heller ingen systematiske oplysninger om de direkte budgetomkostninger eller besparelser forbundet med de væsentligste dele af det nationale reformprogram, og når bortses fra 2007, tager programmets budgetfremskrivninger ikke eksplicit hensyn til alle de følger, som foranstaltningerne i reformprogrammet vil få for de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i stabilitetsprogrammet, synes ikke desto mindre at være i overensstemmelse med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Det lader især til, at de fleste af de foranstaltninger, der planlægges gennemført i 2007 i henhold til rapporten om udmøntningen af det nationale reformprogram, er inkluderet i den græske finanslov for 2007, skønt manglen på detaljerede oplysninger om foranstaltningerne og deres gennemførelse skaber nogen uklarhed omkring deres budgetmæssige konsekvenser.

| (11) | Budgetstrategien i programmet er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Budgetstrategien i programmet er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4).

Rådet finder, at programmet efter en væsentlig konsolidering af de offentlige finanser og med udsigten til kraftig økonomisk vækst er foreneligt med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2006, og ifølge programmet forventes der fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning. Denne målsætning vil dog ikke blive opfyldt inden for programperioden. Konsolideringen, der også vil være betinget af et betydeligt fald i rentebyrden, er dog behæftet med visse risici, da visse foranstaltninger kun er delvis specificeret efter 2007.

Med henvisning til ovenstående vurdering opfordres Grækenland til:

| i) | at styrke tilpasningen i retning af den mellemfristede målsætning og reducere gældskvoten tilsvarende efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud og under udnyttelse af de økonomiske opgangstider |
| --- | --- |

i)

at styrke tilpasningen i retning af den mellemfristede målsætning og reducere gældskvoten tilsvarende efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud og under udnyttelse af de økonomiske opgangstider

| ii) | at fortsætte forbedringen af budgetproceduren ved yderligere at forøge gennemsigtigheden, fastlægge den finanspolitiske strategi inden for en længere tidshorisont og indføre konkrete metoder til at overvåge og kontrollere de primære udgifter |
| --- | --- |

ii)

at fortsætte forbedringen af budgetproceduren ved yderligere at forøge gennemsigtigheden, fastlægge den finanspolitiske strategi inden for en længere tidshorisont og indføre konkrete metoder til at overvåge og kontrollere de primære udgifter

| iii) | i betragtning af det meget høje gældsniveau og den forventede stigning i de aldersbetingede udgifter at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at opfylde den mellemfristede målsætning, holde de offentlige pensions- og sundhedsudgifter under kontrol, beslutsomt gennemføre de ambitiøse reformer og snarest muligt udarbejde langfristede fremskrivninger af udgifterne forbundet med befolkningens aldring. |
| --- | --- |

iii)

i betragtning af det meget høje gældsniveau og den forventede stigning i de aldersbetingede udgifter at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at opfylde den mellemfristede målsætning, holde de offentlige pensions- og sundhedsudgifter under kontrol, beslutsomt gennemføre de ambitiøse reformer og snarest muligt udarbejde langfristede fremskrivninger af udgifterne forbundet med befolkningens aldring.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2006 | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 |
| KOM nov. 2006 | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | — |
| SP dec. 2005 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | — |
| HICP—inflation
  (%) | SP dec. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | 2,6 |
| KOM nov. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | — |
| SP dec. 2005 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2006 (5) | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 |
| KOM nov. 2006 (9) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | — |
| SP dec. 2005 (5) | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov. 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,4 | — |
| SP dec. 2005 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 | – 0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 |
| KOM nov. 2006 | – 0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | — |
| SP dec. 2005 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 (5) | – 5,6 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| KOM nov. 2006 | – 5,9 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,1 | — |
| SP dec. 2005 (5) | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | — |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | SP dec. 2006 (7) | – 5,6 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 5,9 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,1 | — |
| SP dec. 2005 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2006 | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 |
| KOM nov. 2006 | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | — |
| SP dec. 2005 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | — |
| Kilde:


  Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene |

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2006

3,7

4,0

3,9

4,0

4,1

KOM nov. 2006

3,7

3,8

3,7

3,7

—

SP dec. 2005

3,6

3,8

3,8

4,0

—

HICP—inflation

(%)

SP dec. 2006

3,5

3,3

3,0

2,8

2,6

KOM nov. 2006

3,5

3,3

3,3

3,3

—

SP dec. 2005

3,5

3,2

3,0

2,7

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2006 (5)

0,9

1,0

0,9

1,1

1,5

KOM nov. 2006 (9)

1,5

1,5

1,5

1,8

—

SP dec. 2005 (5)

1,1

1,1

1,1

1,5

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

KOM nov. 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,6

– 2,4

—

SP dec. 2005

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006

– 0,4

2,0

2,0

2,4

2,9

KOM nov. 2006

– 0,4

2,0

1,8

1,7

—

SP dec. 2005

0,9

2,3

2,4

2,8

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006 (5)

– 5,6

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

KOM nov. 2006

– 5,9

– 3,3

– 3,3

– 3,1

—

SP dec. 2005 (5)

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

—

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

SP dec. 2006 (7)

– 5,6

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

KOM nov. 2006 (8)

– 5,9

– 3,7

– 3,3

– 3,1

—

SP dec. 2005

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2006

107,5

104,1

100,1

95,9

91,3

KOM nov. 2006

107,5

104,8

101,0

96,4

—

SP dec. 2005

107,9

104,8

101,1

96,8

—

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Opdateringen blev forelagt to uger efter den 1. december, som er den frist, der er fastsat i adfærdskodeksen.

(3)  De græske myndigheder har sendt Eurostat nye BNP-tal for årene 1995-2005, der fremviste en kraftig opjustering af BNP-niveauerne. Justeringen blev gennemført som led i den regelmæssige evaluering af myndighedernes overholdelse af Eurostats statistiske praksis. Eurostat er i færd med at gennemgå disse tal. Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram og vurderingen af det bygger på de oprindelige BNP-tal. Eurostat har hævet sine forbehold med hensyn til Grækenlands historiske budgetdata.

(4)  Der mangler navnlig oplysninger om offentlige udgifter pr. udgiftsområde, langsigtet holdbarhed og bidrag til den potentielle BNP-vækst.

(5)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i rækkerne ovenover), ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra programmet (0,4% af BNP i 2006).

(8)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (0,4 % af BNP i 2006).

(9)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på 3,7 %, 3,8 %, 3,6 % og 3,5 % i årene 2005-2008.

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene

---

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/13

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010

(2007/C 70/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker, (1) særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2006-2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2006-2010.

| (2) | Programmet indeholder to forskellige scenarier for de makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger: et »lavt «scenario og et »gunstigt «scenario. Det »lave «scenario, der ligger på linje med prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, betragtes som referencescenariet i forbindelse med vurderingen af budgetfremskrivningerne. Vurderet i forhold til de oplysninger, der foreligger i øjeblikket, ser det ud til at være baseret på plausible antagelser, om end lidt optimistisk vedrørende 2006. Det viser, at BNP vil vokse med 2

  % pr. år i programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | I prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006 skønnes det offentlige underskud for 2006 at blive på 2,7 % af BNP, hvilket skal sammenlignes med målet for 2006 på 2,9 % af BNP i det tidligere opdaterede stabilitetsprogram (og et endeligt underskud på 2,9 % af BNP i 2005). Selv om antagelsen om BNP-væksten er den samme i den tidligere og den aktuelle opdatering — mellem 2 % og 2,5 % — giver vækstens sammensætning flere skatteindtægter i den aktuelle opdatering, da den er baseret på et højere privat forbrug. Den forventede forbedring af underskuddet støttes af (a) en acceleration i BNP-væksten (fra 1,2 % til omkring 2 %), der øger indtægterne (omkring 5 mia. EUR, dvs. 0,3 procentpoint af BNP), og (b) en afdæmpning af udgifterne. |
| --- | --- |

(3)

I prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006 skønnes det offentlige underskud for 2006 at blive på 2,7 % af BNP, hvilket skal sammenlignes med målet for 2006 på 2,9 % af BNP i det tidligere opdaterede stabilitetsprogram (og et endeligt underskud på 2,9 % af BNP i 2005). Selv om antagelsen om BNP-væksten er den samme i den tidligere og den aktuelle opdatering — mellem 2 % og 2,5 % — giver vækstens sammensætning flere skatteindtægter i den aktuelle opdatering, da den er baseret på et højere privat forbrug. Den forventede forbedring af underskuddet støttes af (a) en acceleration i BNP-væksten (fra 1,2 % til omkring 2 %), der øger indtægterne (omkring 5 mia. EUR, dvs. 0,3 procentpoint af BNP), og (b) en afdæmpning af udgifterne.

| (4) | Programmet indgår i de franske myndigheders overordnede strategi for gældsnedbringelse og fremlægges som et flerårigt gældsnedbringelsesprogram, hvor målet er et underskud på nul og et gældsniveau under 60 % af BNP senest i 2010. Der regnes med en løbende nedbringelse af underskuddet — men sådan at den største indsats gøres i sidste del af programperioden — fra 2,7 % af BNP i 2006 (2,5 % i 2007) til 0 % af BNP i 2010, dvs. en samlet reduktion på 2,7 procentpoint af BNP. Det primære underskud på 0,1 % af BNP i 2006 forventes fra 2007 og fremad at blive vendt til et overskud, som vil udgøre 2,5 % af BNP i 2010. Den planlagte finanspolitiske konsolidering er udgiftsdrevet: den er baseret på flerårige mål for stigningen i de offentlige udgifter, der indebærer en formindskelse af de primære udgifters andel af BNP på næsten 3 procentpoint af BNP over den betragtede periode. I forhold til det tidligere program bekræfter denne opdatering i det store og hele den planlagte finanspolitiske justering på baggrund af et næsten uændret makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(4)

Programmet indgår i de franske myndigheders overordnede strategi for gældsnedbringelse og fremlægges som et flerårigt gældsnedbringelsesprogram, hvor målet er et underskud på nul og et gældsniveau under 60 % af BNP senest i 2010. Der regnes med en løbende nedbringelse af underskuddet — men sådan at den største indsats gøres i sidste del af programperioden — fra 2,7 % af BNP i 2006 (2,5 % i 2007) til 0 % af BNP i 2010, dvs. en samlet reduktion på 2,7 procentpoint af BNP. Det primære underskud på 0,1 % af BNP i 2006 forventes fra 2007 og fremad at blive vendt til et overskud, som vil udgøre 2,5 % af BNP i 2010. Den planlagte finanspolitiske konsolidering er udgiftsdrevet: den er baseret på flerårige mål for stigningen i de offentlige udgifter, der indebærer en formindskelse af de primære udgifters andel af BNP på næsten 3 procentpoint af BNP over den betragtede periode. I forhold til det tidligere program bekræfter denne opdatering i det store og hele den planlagte finanspolitiske justering på baggrund af et næsten uændret makroøkonomisk scenario.

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at forbedres fra et underskud på omkring 2

  % af BNP i 2006 til et overskud på

  % ved udgangen af programperioden (2010). Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den mellemfristede målsætning en balanceret budgetstilling i strukturelle termer, som programmet sigter mod at nå senest i 2010. Hvis den mellemfristede målsætning, der er mere ambitiøs end minimumskravet (som er sat til et underskud på ca. 1

  % af BNP), bliver realiseret, burde målet om at skabe en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud opfyldes. Den mellemfristede målsætning ligger inden for det interval, der anføres for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

| (6) | Budgetfremskrivningerne i programmet forventes i det store og hele at holde på kort sigt (indtil 2008), men budgetudviklingen kunne blive værre end fremskrevet i programmet i de sidste år af programperioden. På kort sigt baseres tilpasningen hovedsagelig på en strammere udgiftsstyring på det statslige plan, som understøttes af den gradvise implementering af den nye Loi organique sur les lois des finances (LOLF) (2) og resultaterne af moderniseringsaudit, og tilpasningen er plausibel, selv om tendensen i de lokale myndigheders udgifter er en risikofaktor. For så vidt angår de sidste år i perioden, er der risiko for, at den planlagte stærke tilpasning ikke kan gennemføres fuldt ud. De planlagte stærke begrænsninger vil formentlig således nødvendiggøre yderligere foranstaltninger, som ikke er beskrevet i programmet, selv om udgiftsnormen erfaringsmæssigt har været godt overholdt på det statslige plan. Erfaringen med at respektere de samlede offentlige udgiftslofter, der er kernen i den franske budgetkonsolideringsstrategi, og mangelen på håndhævelsesmekanismer, specielt for lokale myndigheder, er generelt set de tre risikomomenter, der trækker i den forkerte retning. Der er udviklet mekanismer, der skal fremme dialogen mellem dem, der forvalter de offentlige udgifter, med henblik på at sikre en bedre styring af udgifterne på alle niveauer. |
| --- | --- |

(6)

Budgetfremskrivningerne i programmet forventes i det store og hele at holde på kort sigt (indtil 2008), men budgetudviklingen kunne blive værre end fremskrevet i programmet i de sidste år af programperioden. På kort sigt baseres tilpasningen hovedsagelig på en strammere udgiftsstyring på det statslige plan, som understøttes af den gradvise implementering af den nye Loi organique sur les lois des finances (LOLF) (2) og resultaterne af moderniseringsaudit, og tilpasningen er plausibel, selv om tendensen i de lokale myndigheders udgifter er en risikofaktor. For så vidt angår de sidste år i perioden, er der risiko for, at den planlagte stærke tilpasning ikke kan gennemføres fuldt ud. De planlagte stærke begrænsninger vil formentlig således nødvendiggøre yderligere foranstaltninger, som ikke er beskrevet i programmet, selv om udgiftsnormen erfaringsmæssigt har været godt overholdt på det statslige plan. Erfaringen med at respektere de samlede offentlige udgiftslofter, der er kernen i den franske budgetkonsolideringsstrategi, og mangelen på håndhævelsesmekanismer, specielt for lokale myndigheder, er generelt set de tre risikomomenter, der trækker i den forkerte retning. Der er udviklet mekanismer, der skal fremme dialogen mellem dem, der forvalter de offentlige udgifter, med henblik på at sikre en bedre styring af udgifterne på alle niveauer.

| (7) | Med hensyn til denne risikovurdering er budgetpolitikken i programmet måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning i programmet nås senest i 2010. Den synes dog at sikre en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP ved normale makroøkonomiske udsving hen imod udgangen af programperioden, mest sandsynligt fra 2009. Bortset fra 2007 ligger den hastighed, hvormed tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning skal ske efter programmet, fuldstændig på linje med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring af den strukturelle saldo for medlemsstaterne i euroområdet og ERM II som benchmark bør være på 0,5 % af BNP, og at tilpasningen bør være størst i gode økonomiske tider og kan være mindre i dårlige økonomiske tider. Frankrig har først lige korrigeret sit uforholdsmæssigt store underskud, og tilpasningen i 2007 anslås til kun at blive på 0,3 procentpoint af BNP, selv om den økonomiske situation ikke kan anses for at være »dårlige økonomiske tider«, og skatteelasticiteterne peger på »gode økonomiske tider«. |
| --- | --- |

(7)

Med hensyn til denne risikovurdering er budgetpolitikken i programmet måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning i programmet nås senest i 2010. Den synes dog at sikre en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP ved normale makroøkonomiske udsving hen imod udgangen af programperioden, mest sandsynligt fra 2009. Bortset fra 2007 ligger den hastighed, hvormed tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning skal ske efter programmet, fuldstændig på linje med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring af den strukturelle saldo for medlemsstaterne i euroområdet og ERM II som benchmark bør være på 0,5 % af BNP, og at tilpasningen bør være størst i gode økonomiske tider og kan være mindre i dårlige økonomiske tider. Frankrig har først lige korrigeret sit uforholdsmæssigt store underskud, og tilpasningen i 2007 anslås til kun at blive på 0,3 procentpoint af BNP, selv om den økonomiske situation ikke kan anses for at være »dårlige økonomiske tider«, og skatteelasticiteterne peger på »gode økonomiske tider«.

| (8) | Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 64,6 % af BNP i 2006, dvs. over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 6

   procentpoint. Udviklingen i gældskvoten kan blive mindre gunstig end fremskrevet for de sidste år af programperioden som følge af (1) risikomomenterne vedrørende opfyldelsen af målene som nævnt ovenfor og (2) usikkerheden om salget af ikke-strategiske aktiver, der kan blive større end det historiske gennemsnit. I lyset af denne risikovurdering forekommer gældskvoten at være tilstrækkeligt faldende hen imod referenceværdien over programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Frankrig er lidt mindre end gennemsnittet for EU, idet pensionsudgifterne viser en noget mere begrænset stigning end i mange andre lande som følge af de allerede vedtagne pensionsreformer. Selv om den budgetmæssige udgangsposition er forbedret en smule i forhold til 2005, udgør den stadig en risiko for holdbare offentlige finanser, allerede inden den langsigtede budgetvirkning af den aldrende befolkning tages i betragtning. Endvidere ligger bruttogældens nuværende niveau et godt stykke over traktatens referenceværdi. En yderligere budgetkonsolidering vil bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, ligesom en fastholdelse og eventuel styrkelse af fordelene ved pensionsreformen også vil trække i den retning. Frankrig ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko, for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Frankrig er lidt mindre end gennemsnittet for EU, idet pensionsudgifterne viser en noget mere begrænset stigning end i mange andre lande som følge af de allerede vedtagne pensionsreformer. Selv om den budgetmæssige udgangsposition er forbedret en smule i forhold til 2005, udgør den stadig en risiko for holdbare offentlige finanser, allerede inden den langsigtede budgetvirkning af den aldrende befolkning tages i betragtning. Endvidere ligger bruttogældens nuværende niveau et godt stykke over traktatens referenceværdi. En yderligere budgetkonsolidering vil bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, ligesom en fastholdelse og eventuel styrkelse af fordelene ved pensionsreformen også vil trække i den retning. Frankrig ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko, for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.

| (10) | Stabilitetsprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af Frankrigs nationale reformprogram fra oktober 2006 inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Skønt det ikke giver nogen systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, synes dets budgetfremskrivninger dog at tage hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger, der har betydning for de offentlige finanser, og som er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. Programmet indeholder navnlig foranstaltninger, der tager sigte på at øge den potentielle vækst, og som vedrører moderniseringen af arbejdsmarkedet, men til dels også innovationen inden for industri- og forskningspolitikkerne. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af Frankrigs nationale reformprogram fra oktober 2006 inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Skønt det ikke giver nogen systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, synes dets budgetfremskrivninger dog at tage hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger, der har betydning for de offentlige finanser, og som er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. Programmet indeholder navnlig foranstaltninger, der tager sigte på at øge den potentielle vækst, og som vedrører moderniseringen af arbejdsmarkedet, men til dels også innovationen inden for industri- og forskningspolitikkerne.

| (11) | Budgetstrategien i programmet er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som er en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Budgetstrategien i programmet er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som er en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet nogle huller i de krævede og frivillige data (3). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet nogle huller i de krævede og frivillige data (3).

Rådet noterer sig med tilfredshed, at gældsreduktion — efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud og i en situation med en stærk vækst i indtægterne — prioriteres højest i programmet, og at der ifølge programmet regnes med fremskridt hen imod den mellemfristede målsætning via en udgiftsbaseret tilpasning. Det noterer sig imidlertid, at justeringen navnlig gennemføres i sidste del af programperioden, og at der er risici for opfyldelsen af budgetmålene, særlig i de sidste år af programperioden.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordrer Rådet Frankrig til at:

| (i) | udnytte de robuste vækstudsigter og den positive virkning af, at resultatet i 2006 blev bedre end tidligere forventet, til at fremskynde tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning og gennemføre en ambitiøs strukturel justering i de kommende år med henblik på at realisere den mellemfristede målsætning senest i 2010 som planlagt, sådan at gældsniveauet reduceres, og de offentlige finansers holdbarhed forbedres. Navnlig bør budgettet for 2007 gennemføres på effektiv vis i sin helhed, og man bør udnytte enhver mulighed for at øge den strukturelle tilpasning. |
| --- | --- |

(i)

udnytte de robuste vækstudsigter og den positive virkning af, at resultatet i 2006 blev bedre end tidligere forventet, til at fremskynde tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning og gennemføre en ambitiøs strukturel justering i de kommende år med henblik på at realisere den mellemfristede målsætning senest i 2010 som planlagt, sådan at gældsniveauet reduceres, og de offentlige finansers holdbarhed forbedres. Navnlig bør budgettet for 2007 gennemføres på effektiv vis i sin helhed, og man bør udnytte enhver mulighed for at øge den strukturelle tilpasning.

| (ii) | styrke overvågningen og håndhævelsen af udgiftsreglerne for den offentlige forvaltnings undersektorer med henblik på overholdelse af de ambitiøse flerårige udgiftslofter. |
| --- | --- |

(ii)

styrke overvågningen og håndhævelsen af udgiftsreglerne for den offentlige forvaltnings undersektorer med henblik på overholdelse af de ambitiøse flerårige udgiftslofter.

Sammenligning af budgetudvikling og fremskrivninger

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (%-ændring) | SP dec. 2006 | 1,2 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2006 | 1,2 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | n.a. | n.a. |
| SP jan. 2006 | 1,5-2,0 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 | n.a. |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | n.a. | n.a. |
| SP jan. 2006 | 1,9 | 1,8 | 1 | 1 | 1 | n.a. |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2006 (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,9 | n.a. | n.a. |
| SP jan. 2006 (4) | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 | n.a. |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 |
| KOM nov. 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,2 | n.a. | n.a. |
| SP jan. 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 | n.a. |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 |
| KOM nov. 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | n.a. | n.a. |
| SP jan. 2006 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 | n.a. |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 (4) | – 2,5 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| KOM nov. 2006 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,3 | – 1,8 | n.a. | n.a. |
| SP jan. 2006 (4) | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | n.a. |
| Strukturel saldo (5)

  (% af BNP) | SP dec. 2006 (6) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 3,1 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,8 | n.a. | n.a. |
| SP jan. 2006 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | n.a. |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2006 | 66,6 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 |
| KOM nov. 2006 | 66,6 | 64,7 | 63,9 | 63,3 | n.a. | n.a. |
| SP jan. 2006 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 | n.a. |
| Kilde:

  Stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2006 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Realt BNP

(%-ændring)

SP dec. 2006

1,2

2,0-2,5

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

KOM nov. 2006

1,2

2,2

2,3

2,1

n.a.

n.a.

SP jan. 2006

1,5-2,0

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

n.a.

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2006

1,9

2,0

1,9

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

1,9

2,0

1,8

1,9

n.a.

n.a.

SP jan. 2006

1,9

1,8

1 Formula

1 Formula

1 Formula

n.a.

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2006 (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

KOM nov. 2006 (8)

– 0,8

– 0,8

– 0,7

– 0,9

n.a.

n.a.

SP jan. 2006 (4)

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

n.a.

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

KOM nov. 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,6

– 2,2

n.a.

n.a.

SP jan. 2006

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

n.a.

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006

– 0,2

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

KOM nov. 2006

– 0,2

– 0,1

0,0

0,4

n.a.

n.a.

SP jan. 2006

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

n.a.

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006 (4)

– 2,5

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

KOM nov. 2006

– 2,5

– 2,3

– 2,3

– 1,8

n.a.

n.a.

SP jan. 2006 (4)

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

n.a.

Strukturel saldo (5)

(% af BNP)

SP dec. 2006 (6)

– 3,0

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

KOM nov. 2006 (7)

– 3,1

– 2,6

– 2,3

– 1,8

n.a.

n.a.

SP jan. 2006

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

n.a.

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2006

66,6

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

KOM nov. 2006

66,6

64,7

63,9

63,3

n.a.

n.a.

SP jan. 2006

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

n.a.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2006 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Den nye lov om finanslovene, som blev implementeret for første gang i 2006, skal skabe mere gennemsigtighed og større effektivitet i den offentlige udgiftsstyring.

(3)  Der er navnlig ikke givet oplysninger om det kollektive forbrug og de korte og lange rentesatser (for årene 2008 til 2010).

(4)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(5)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker), eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,5% af BNP i 2004 og 2005 og 0,1% i 2006 og 2007; 0% derefter, alle underskudsformindskende).

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (0,6% af BNP i 2005 og 0,2% i 2006; 0% derefter, alle underskudsformindskende).

(8)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på 2,0%, 2,2%, 2,2% og 2,3% i de enkelte år i perioden 2005-2008.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2006 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/17

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2011

(2007/C 70/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Italiens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2006-2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Italiens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2006-2011.

| (2) | Det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventer, at væksten i det reale BNP indledningsvis vil falde fra 1,6 % i 2006 til 1,3 % i 2007. Derefter vil den økonomiske vækst gradvis tage til og nå 1,7 % i 2011. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på realistiske antagelser for væksten. Programfremskrivningerne for inflationen virker lave i yderårene. |
| --- | --- |

(2)

Det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventer, at væksten i det reale BNP indledningsvis vil falde fra 1,6 % i 2006 til 1,3 % i 2007. Derefter vil den økonomiske vækst gradvis tage til og nå 1,7 % i 2011. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på realistiske antagelser for væksten. Programfremskrivningerne for inflationen virker lave i yderårene.

| (3) | I opdateringen af stabilitetsprogrammet fra 2006 forventes underskuddet i 2006 at ligge på 5,7 % af BNP (2). Dette står i modsætning til de 4,7 % af BNP i Kommissionens prognose fra efteråret 2006. I Kommissionens scenario tages der ikke hensyn til afvigelsen på 0,9 % af BNP som følge af annulleringen af jernbaneselskabets gæld i relation til højhastighedsprojektet (Ferrovie dello Stato — RFI/TAV) (3) efter en beslutning truffet i budgetprocedurens slutfase. Til gengæld er Kommissionens forårsprognose for det offentlige underskud højere end de 3,5 % af BNP, der er anført i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Forskellen på 1,2 % af BNP skyldes hovedsagelig den forskellige virkning af engangsforanstaltninger (0,8 % af BNP) og den permanente negative virkning af EF-Domstolens afgørelse om moms på firmabiler (ca. 0,4 % af BNP). |
| --- | --- |

(3)

I opdateringen af stabilitetsprogrammet fra 2006 forventes underskuddet i 2006 at ligge på 5,7 % af BNP (2). Dette står i modsætning til de 4,7 % af BNP i Kommissionens prognose fra efteråret 2006. I Kommissionens scenario tages der ikke hensyn til afvigelsen på 0,9 % af BNP som følge af annulleringen af jernbaneselskabets gæld i relation til højhastighedsprojektet (Ferrovie dello Stato — RFI/TAV) (3) efter en beslutning truffet i budgetprocedurens slutfase. Til gengæld er Kommissionens forårsprognose for det offentlige underskud højere end de 3,5 % af BNP, der er anført i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Forskellen på 1,2 % af BNP skyldes hovedsagelig den forskellige virkning af engangsforanstaltninger (0,8 % af BNP) og den permanente negative virkning af EF-Domstolens afgørelse om moms på firmabiler (ca. 0,4 % af BNP).

| (4) | Budgetstrategien i programmet tager sigte på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 (underskuddet skal efter planen falde til 2,8 % af BNP) hovedsagelig ved hjælp af permanente foranstaltninger. Derefter er det planen, at den offentlige saldo fortsat skal forbedres støt i hele programperioden og føre til et positivt resultat på 0,1 % af BNP i 2011. Den primære saldo skal efter planen forbedres fra – 0,9 % af BNP i 2006 til 5 % i 2011. Indtil 2007 er tilpasningen hovedsagelig indtægtsbaseret. Efter 2007 er oplysningerne begrænset til størrelsen af den korrektion, der er nødvendig for at nå budgetmålene i forhold til trends. Sammenlignet med det forrige program er målene fra 2007 og fremefter stort set uændrede på baggrund af et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario, men tilpasningen i 2007 er langt højere, idet den går ud fra et meget højere overskud i 2006. |
| --- | --- |

(4)

Budgetstrategien i programmet tager sigte på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 (underskuddet skal efter planen falde til 2,8 % af BNP) hovedsagelig ved hjælp af permanente foranstaltninger. Derefter er det planen, at den offentlige saldo fortsat skal forbedres støt i hele programperioden og føre til et positivt resultat på 0,1 % af BNP i 2011. Den primære saldo skal efter planen forbedres fra – 0,9 % af BNP i 2006 til 5 % i 2011. Indtil 2007 er tilpasningen hovedsagelig indtægtsbaseret. Efter 2007 er oplysningerne begrænset til størrelsen af den korrektion, der er nødvendig for at nå budgetmålene i forhold til trends. Sammenlignet med det forrige program er målene fra 2007 og fremefter stort set uændrede på baggrund af et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario, men tilpasningen i 2007 er langt højere, idet den går ud fra et meget højere overskud i 2006.

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at forbedres fra et underskud på omkring 4 % af BNP i 2006 til et overskud på

  % ved udgangen af programperioden (2011). Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, et afbalanceret budget i strukturelle termer, som programmet sigter mod at nå senest ved udgangen af programperioden. I den forrige opdatering af programmet blev det ikke planlagt at nå den mellemfristede budgetmålsætning inden for programperioden (som sluttede i 2009). Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1

  % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det bånd, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er angivet for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og afspejler på passende vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Budgetresultaterne kunne være bedre end fremskrevet i programmet i 2006 og værre end fremskrevet i programmet efter 2007. For 2007 forekommer risiciene for budgetfremskrivningerne i programmet stort set at være afbalancerede. På baggrund af udviklingen i kassedata kan der ske det positive, at 2006-underskuddet viser sig at være lavere end det forventede på 5,7 % af BNP, hvilket indebærer en bedre end forventet basiseffekt for 2007. Der er imidlertid risici forbundet med effektiviteten af nogle af foranstaltningerne i 2007-budgettet. Det kan ikke udelukkes, at der er risici for de offentlige finanser på mellemlang sigt, især som følge af de gentagne overskridelser i sundhedsudgifterne. Efter 2007 er der desuden ikke angivet nogen detaljerede oplysninger om tilpasningsstrategien, hvilket øger risiciene i forbindelse med den planlagte finanspolitiske konsolidering. |
| --- | --- |

(6)

Budgetresultaterne kunne være bedre end fremskrevet i programmet i 2006 og værre end fremskrevet i programmet efter 2007. For 2007 forekommer risiciene for budgetfremskrivningerne i programmet stort set at være afbalancerede. På baggrund af udviklingen i kassedata kan der ske det positive, at 2006-underskuddet viser sig at være lavere end det forventede på 5,7 % af BNP, hvilket indebærer en bedre end forventet basiseffekt for 2007. Der er imidlertid risici forbundet med effektiviteten af nogle af foranstaltningerne i 2007-budgettet. Det kan ikke udelukkes, at der er risici for de offentlige finanser på mellemlang sigt, især som følge af de gentagne overskridelser i sundhedsudgifterne. Efter 2007 er der desuden ikke angivet nogen detaljerede oplysninger om tilpasningsstrategien, hvilket øger risiciene i forbindelse med den planlagte finanspolitiske konsolidering.

| (7) | Under hensyntagen til denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet stort set at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 som henstillet af Rådet, forudsat at budgetforanstaltningerne gennemføres fuldt ud og effektivt. Som helhed er der negative risici for den planlagte strukturtilpasning på 1

  % af BNP i 2007. De tilgængelige data, som antyder en bedre end forventet strukturtilpasning i 2006 (

  % af BNP), kunne imidlertid betyde en bedre overførsel til 2007. Budgetstillingen giver formentlig ikke en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving før 2010. Endvidere er den formentlig ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning nås inden for programperioden, som forventet i programmet. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er det tempo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er angivet i programmet, stort set i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, hvor det præciseres, at for medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, bør den årlige forbedring i den strukturelle saldo være 0,5 % af BNP som benchmark, og at tilpasningen bør være højere i økonomiske opgangstider og kan være lavere i økonomiske nedgangstider. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

| (8) | Den offentlige bruttogæld anslås officielt at have nået 107,6 % af BNP i 2006, altså langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten gradvis at falde til omkring 98 % af BNP i 2011. Udviklingen i gældskvoten vil sandsynligvis være mere gunstig end forventet i programmet i 2006 som følge af udviklingen i kassedata. Risiciene for den fremskrevne udvikling i gælden ser ud til at være stort set afbalancerede i 2007. Efter 2007 øger manglen på detaljerede oplysninger om tilpasningsstrategien de risici, der er forbundet med den planlagte gældsreduktion. På baggrund af denne risikovurdering vil gældskvoten måske ikke falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien i programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentlige bruttogæld anslås officielt at have nået 107,6 % af BNP i 2006, altså langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten gradvis at falde til omkring 98 % af BNP i 2011. Udviklingen i gældskvoten vil sandsynligvis være mere gunstig end forventet i programmet i 2006 som følge af udviklingen i kassedata. Risiciene for den fremskrevne udvikling i gælden ser ud til at være stort set afbalancerede i 2007. Efter 2007 øger manglen på detaljerede oplysninger om tilpasningsstrategien de risici, der er forbundet med den planlagte gældsreduktion. På baggrund af denne risikovurdering vil gældskvoten måske ikke falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien i programperioden.

| (9) | Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Italien ligger under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne viser en mere begrænset stigning end gennemsnittet i EU takket være de vedtagne pensionsreformer, forudsat at de gennemføres fuldt ud, herunder bl.a. den periodiske aktuarmæssige tilpasning i overensstemmelse med den forventede levealder. En forøgelse af beskæftigelsesgraden, navnlig blandt ældre arbejdstagere, kunne forbedre arbejdstagernes fremtidige pensioner og bidrage til, at pensionsreformerne bliver en succes. Selv om den budgetmæssige udgangsposition er forbedret en smule i forhold til 2005, udgør den en risiko for holdbare offentlige finanser, allerede inden den langsigtede budgetvirkning af den aldrende befolkning tages i betragtning. Endvidere ligger bruttogældens nuværende niveau et godt stykke over traktatens referenceværdi, og hvis den skal reduceres, vil det kræve, at der over en lang periode skal opnås og fastholdes store primære overskud. Italien ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Italien ligger under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne viser en mere begrænset stigning end gennemsnittet i EU takket være de vedtagne pensionsreformer, forudsat at de gennemføres fuldt ud, herunder bl.a. den periodiske aktuarmæssige tilpasning i overensstemmelse med den forventede levealder. En forøgelse af beskæftigelsesgraden, navnlig blandt ældre arbejdstagere, kunne forbedre arbejdstagernes fremtidige pensioner og bidrage til, at pensionsreformerne bliver en succes. Selv om den budgetmæssige udgangsposition er forbedret en smule i forhold til 2005, udgør den en risiko for holdbare offentlige finanser, allerede inden den langsigtede budgetvirkning af den aldrende befolkning tages i betragtning. Endvidere ligger bruttogældens nuværende niveau et godt stykke over traktatens referenceværdi, og hvis den skal reduceres, vil det kræve, at der over en lang periode skal opnås og fastholdes store primære overskud. Italien ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.

| (10) | Stabilitetsprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver en række oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer tages der bl.a. fat på spørgsmålet om finanspolitisk holdbarhed, og det planlægges at gennemføre en reduktion af skattekilen på arbejdskraft i løbet af 2007-2008. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver en række oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer tages der bl.a. fat på spørgsmålet om finanspolitisk holdbarhed, og det planlægges at gennemføre en reduktion af skattekilen på arbejdskraft i løbet af 2007-2008.

| (11) | Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet huller i de krævede og frivillige data (4), som skal lukkes i de fremtidige programmer. |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet huller i de krævede og frivillige data (4), som skal lukkes i de fremtidige programmer.

Rådet finder, at programmet er i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007, under forudsætning af en fuldstændig og effektiv gennemførelse af 2007-budgettet. Efter 2007 er den planlagte tilpasning i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten, og den skulle gøre det muligt at nå den mellemfristede budgetmålsætning inden udgangen af programperioden. Der er imidlertid ikke givet nogen detaljerede oplysninger om tilpasningsstrategien, hvilket i sig selv udgør en risiko for opfyldelsen af budgetmålsætningerne efter 2007 og forhindrer en ordentlig vurdering af konsolideringsstrategien.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i lyset af henstillingen i henhold til artikel 104, stk. 7, af 28. juli 2005 opfordrer Rådet Italien til at:

| i) | nå den planlagte finanspolitiske konsolidering i 2007, således at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud korrigeres i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7 |
| --- | --- |

i)

nå den planlagte finanspolitiske konsolidering i 2007, således at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud korrigeres i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7

| ii) | udnytte budgetudviklinger, der er bedre en forventet, til at nedbringe underskuddet, og efter at det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret, sikre et tilstrækkeligt fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, således at den nås senest inden udgangen af programperioden, og sikre, at gældskvoten reduceres i overensstemmelse hermed |
| --- | --- |

ii)

udnytte budgetudviklinger, der er bedre en forventet, til at nedbringe underskuddet, og efter at det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret, sikre et tilstrækkeligt fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, således at den nås senest inden udgangen af programperioden, og sikre, at gældskvoten reduceres i overensstemmelse hermed

| iii) | i betragtning af gældens meget store omfang gennemføre de vedtagne pensionsreformer, herunder den planlagte periodiske aktuarmæssige tilpasning i overensstemmelse med den forventede levealder, fuldt ud, således at store stigninger i de aldersrelaterede udgifter undgås, og |
| --- | --- |

iii)

i betragtning af gældens meget store omfang gennemføre de vedtagne pensionsreformer, herunder den planlagte periodiske aktuarmæssige tilpasning i overensstemmelse med den forventede levealder, fuldt ud, således at store stigninger i de aldersrelaterede udgifter undgås, og

| iv) | forbedre budgetproceduren ved at gøre den mere gennemsigtig, give mere detaljerede oplysninger om budgetforanstaltningerne med et længere tidsperspektiv og effektivt indføre mekanismer til overvågning og kontrol af udgifter, navnlig på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

iv)

forbedre budgetproceduren ved at gøre den mere gennemsigtig, give mere detaljerede oplysninger om budgetforanstaltningerne med et længere tidsperspektiv og effektivt indføre mekanismer til overvågning og kontrol af udgifter, navnlig på sundhedsområdet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2006 | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | — | — | — |
| SP dec. 2005 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | — | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2006 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | — | — | — |
| SP dec. 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | n.d. | n.d. |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2006 (5) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| KOM nov. 2006 (9) | – 1,4 | – 1,0 | – 1,0 | – 1,1 | — | — | — |
| SP dec. 2005 (5) | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | — | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 (11) | – 4,1 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| KOM nov. 2006 | – 4,1 | – 4,7 | – 2,9 | – 3,1 | — | — | — |
| SP dec. 2005 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 | — | — |
| Primær saldo (10)

  (% af BNP) | SP dec. 2006 (11) | 0,7 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| KOM nov. 2006 | 0,5 | – 0,1 | 1,8 | 1,7 | — | — | — |
| SP dec. 2005 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | — | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2006 (5)
   (11) | – 3,5 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 | – 3,4 | – 4,1 | – 2,4 | – 2,5 | — | — | — |
| SP dec. 2005 (5) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | — | — |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | SP dec. 2006 (5)
   (7) | – 4,0 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 3,9 | – 3,6 | – 2,5 | – 2,6 | — | — | — |
| SP dec. 2005 (5) | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2006 | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| KOM nov. 2006 | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | — | — | — |
| SP dec. 2005 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | — | — |
| Kilde:

  Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2006

0,0

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

KOM nov. 2006

0,0

1,7

1,4

1,4

—

—

—

SP dec. 2005

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

—

—

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2006

2,2

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

KOM nov. 2006

2,2

2,3

2,0

1,9

—

—

—

SP dec. 2005

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

n.d.

n.d.

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2006 (5)

– 1,3

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

KOM nov. 2006 (9)

– 1,4

– 1,0

– 1,0

– 1,1

—

—

—

SP dec. 2005 (5)

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

—

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006 (11)

– 4,1

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

KOM nov. 2006

– 4,1

– 4,7

– 2,9

– 3,1

—

—

—

SP dec. 2005

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

—

—

Primær saldo (10)

(% af BNP)

SP dec. 2006 (11)

0,7

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

KOM nov. 2006

0,5

– 0,1

1,8

1,7

—

—

—

SP dec. 2005

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

—

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2006 (5)
   (11)

– 3,5

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

KOM nov. 2006

– 3,4

– 4,1

– 2,4

– 2,5

—

—

—

SP dec. 2005 (5)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

—

—

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

SP dec. 2006 (5)
   (7)

– 4,0

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

KOM nov. 2006 (8)

– 3,9

– 3,6

– 2,5

– 2,6

—

—

—

SP dec. 2005 (5)

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2006

106,6

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

KOM nov. 2006

106,6

107,2

105,9

105,7

—

—

—

SP dec. 2005

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

—

—

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tabellerne i stabilitetsprogrammet fra 2006 inkorporerer ikke de højere offentlige engangsudgifter på 0,9C af BNP som følge af annulleringen af jernbaneselskabets gæld, som der henvises til i programteksten. Disse yderligere udgifter bringer det tilsigtede underskud for 2006 op på 5,7 % af BNP i forhold til de 4,8 %, der angives i tabellerne, og påvirker desuden andre budgetdata.

(3)  Efter en Eurostat-beslutning af 23.5.2005 (se News Release No 65/2005), ifølge hvilken dette jernbaneselskabs gæld allerede var bogført som offentlig gæld, har regeringens beslutning ingen indvirkning på gælden.

(4)  Der er bl.a. ingen opdeling af budgettet i overensstemmelse med underskudsmålene for årene 2008-2011.

(5)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,5 % af BNP i 2005, 0,1 % i 2007 og 2008, underskudsformindskende. I 2006 1,4 % af BNP, underskudsforøgende).

(8)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (0,5 % af BNP i 2005, 0,1 % i 2007 og 2008, underskudsformindskende. I 2006 0,5 % af BNP, underskudsforøgende).

(9)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % og 1,5 % i perioden 2005-2008.

(10)  Data om den primære saldo i programmet og i prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene er ikke direkte sammenlignelige på grund af en forskellig behandling af FISIM. Data i programmet følger de definitioner, der kræves i adfærdskodeksen. For at være sammenlignelige med data i programmet skal Kommissionens data om den primære saldo justeres med ca. + 0,2 % af BNP.

(11)  Budgetdataene i programmet for 2006 er ændret, så de omfatter udgifter på 0,9 % af BNP som følge af statens annullering af jernbaneselskabets gæld i forbindelse med højhastighedsprojektet, som blev bebudet i stabilitetsprogrammet og godkendt med den endelige ændring af finansloven for 2007.

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene

---

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/21

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

(2007/C 70/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2006-2009.

| (2) | Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventer, at det reale BNP vil stige med 3

  % i 2006, 3 % i 2007 og 1

  % årligt i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser for 2006 og 2007 og på forsigtige antagelser for årene derefter. Programmets prognoser for inflationen forekommer realistiske frem til 2007 og synes at være til den lave side i årene derefter i lyset af den forventede stramning på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | For 2006 skønnes den offentlige saldo at være i balance ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2006 sammenlignet med målet om -1,5 % af BNP i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Dette afspejler i første række stærkt forbedrede konjunkturudsigter, som resulterer i et højere skatteprovenu og højere indtægter fra salget af naturgas. Oplysninger, som er blevet disponible siden efterårsprognosen (månedlige data om den offentlige saldo), tyder på et endnu bedre budgetresultat. Det seneste officielle skøn, som var indeholdt i memorandummet fra efteråret 2006, skønner, at budgettet for 2006 ender på et overskud på 0,4 % af BNP. |
| --- | --- |

(3)

For 2006 skønnes den offentlige saldo at være i balance ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2006 sammenlignet med målet om -1,5 % af BNP i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Dette afspejler i første række stærkt forbedrede konjunkturudsigter, som resulterer i et højere skatteprovenu og højere indtægter fra salget af naturgas. Oplysninger, som er blevet disponible siden efterårsprognosen (månedlige data om den offentlige saldo), tyder på et endnu bedre budgetresultat. Det seneste officielle skøn, som var indeholdt i memorandummet fra efteråret 2006, skønner, at budgettet for 2006 ender på et overskud på 0,4 % af BNP.

| (4) | Den mellemfristede budgetstrategi i programmet tager sigte på at tackle udfordringen i form af omkostningerne ved befolkningens aldring gennem yderligere budgetkonsolidering. Programmet forventer, at det offentlige overskud forbedres fra 0,1 % af BNP i 2006 til 0,9 % i 2009. Overskuddet på den primære saldo ventes at forbedres fra 2,4 % af BNP i 2006 til 2,9 % i 2009, en forbedring, der er fuldt koncentreret i programmet sidste år, hvilket i vid udstrækning afspejler den forventede tilbagebetaling i dette år af bidraget til EU's egne midler, som indbetales i perioden 2007-2009. Den nominelle tilpasning er fuldt og helt forklaret ved et fald i udgiftskvoten, som mere end opvejer faldet på 0,2 procentpoint i indtægtskvoten. I sammenligning med den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den offentlige saldos niveau markant højere igennem programperioden. Dette har primært sin forklaring i højere gasindtægter, den forbedrede makroøkonomiske situation i 2005 og udsigterne for 2006. |
| --- | --- |

(4)

Den mellemfristede budgetstrategi i programmet tager sigte på at tackle udfordringen i form af omkostningerne ved befolkningens aldring gennem yderligere budgetkonsolidering. Programmet forventer, at det offentlige overskud forbedres fra 0,1 % af BNP i 2006 til 0,9 % i 2009. Overskuddet på den primære saldo ventes at forbedres fra 2,4 % af BNP i 2006 til 2,9 % i 2009, en forbedring, der er fuldt koncentreret i programmet sidste år, hvilket i vid udstrækning afspejler den forventede tilbagebetaling i dette år af bidraget til EU's egne midler, som indbetales i perioden 2007-2009. Den nominelle tilpasning er fuldt og helt forklaret ved et fald i udgiftskvoten, som mere end opvejer faldet på 0,2 procentpoint i indtægtskvoten. I sammenligning med den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den offentlige saldos niveau markant højere igennem programperioden. Dette har primært sin forklaring i højere gasindtægter, den forbedrede makroøkonomiske situation i 2005 og udsigterne for 2006.

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, ventes at blive forringet med omkring et halvt procentpoint af BNP i 2007, at stabilisere sig i 2008 og at blive forbedret med omkring et halvt procentpoint af BNP i 2009. Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den mellemfristede budgetmålsætning, der forelægges i programmet, et underskud på den strukturelle saldo på fra 0,5 til 1 % af BNP, som programmet forventer at fastholde igennem programperioden. Da den nedre grænse i båndet i den mellemfristede budgetmålsætning er lig med den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1 % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det bånd, der er angivet for euroområdet og i ERM II-staterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og afspejler på passende vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(5)

Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, ventes at blive forringet med omkring et halvt procentpoint af BNP i 2007, at stabilisere sig i 2008 og at blive forbedret med omkring et halvt procentpoint af BNP i 2009. Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den mellemfristede budgetmålsætning, der forelægges i programmet, et underskud på den strukturelle saldo på fra 0,5 til 1 % af BNP, som programmet forventer at fastholde igennem programperioden. Da den nedre grænse i båndet i den mellemfristede budgetmålsætning er lig med den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1 % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det bånd, der er angivet for euroområdet og i ERM II-staterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og afspejler på passende vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

| (6) | Risiciene i budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret fra 2007 og fremefter. På den ene side udgør muligheden for en positiv fremførsel til 2007 af det højere skatteprovenu i 2006 en positiv risiko for budgetresultatet i 2007. Endvidere følger en positiv risiko for budgetstillingen i 2008 og 2009 af det forsigtige makroøkonomiske scenario. På den anden side kan gasindtægterne vise sig at blive lavere igennem perioden, end det forventes på nuværende tidspunkt. |
| --- | --- |

(6)

Risiciene i budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret fra 2007 og fremefter. På den ene side udgør muligheden for en positiv fremførsel til 2007 af det højere skatteprovenu i 2006 en positiv risiko for budgetresultatet i 2007. Endvidere følger en positiv risiko for budgetstillingen i 2008 og 2009 af det forsigtige makroøkonomiske scenario. På den anden side kan gasindtægterne vise sig at blive lavere igennem perioden, end det forventes på nuværende tidspunkt.

| (7) | I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes igennem programperioden, således som det er planlagt i programmet. Desuden giver den tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving igennem hele programperioden. Der er dog en risiko for, at den finanspolitik, programmet indebærer, kan vise sig at blive procyklisk i 2007, hvor der ventes økonomiske opgangstider. Dette ville ikke være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. |
| --- | --- |

(7)

I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes igennem programperioden, således som det er planlagt i programmet. Desuden giver den tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving igennem hele programperioden. Der er dog en risiko for, at den finanspolitik, programmet indebærer, kan vise sig at blive procyklisk i 2007, hvor der ventes økonomiske opgangstider. Dette ville ikke være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

| (8) | Takket være den kraftige reduktion af det offentlige underskud i 2004 og 2005, skønnes den offentlige bruttogæld at være faldet til 50,2 % af BNP i 2006, hvilket er yderligere en tak ned under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet forventer, at gældskvoten vil falde yderligere med 6 procentpoint igennem programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Takket være den kraftige reduktion af det offentlige underskud i 2004 og 2005, skønnes den offentlige bruttogæld at være faldet til 50,2 % af BNP i 2006, hvilket er yderligere en tak ned under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet forventer, at gældskvoten vil falde yderligere med 6 procentpoint igennem programperioden.

| (9) | Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Nederlandene er højere end EU-gennemsnittet, hvilket især skyldes den forholdsvis kraftige stigning i pensionsudgifterne som en andel af BNP igennem de kommende årtier. Udgangsbudgetstillingen bidrager, selv om den ikke er så stærk som i 2005, til at lette den forventede langsigtede budgetvirkning af en aldrende befolkning, men den er ikke tilstrækkelig til at dække den fuldt ud. Den forventede fremtidige stigning i indtægtskvoten, som primært skyldes udskudt pensionsbeskatning, vil delvis opveje stigningen i de offentlige udgifter på lang sigt. Tilvejebringelse af store overskud på den primære saldo og/eller gennemførelse af reformforanstaltninger, som begrænser den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, ville medvirke til at holde risiciene i forhold til de offentlige finansers holdbarhed under kontrol. Samlet set synes Nederlandene at stå over for en lav risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Nederlandene er højere end EU-gennemsnittet, hvilket især skyldes den forholdsvis kraftige stigning i pensionsudgifterne som en andel af BNP igennem de kommende årtier. Udgangsbudgetstillingen bidrager, selv om den ikke er så stærk som i 2005, til at lette den forventede langsigtede budgetvirkning af en aldrende befolkning, men den er ikke tilstrækkelig til at dække den fuldt ud. Den forventede fremtidige stigning i indtægtskvoten, som primært skyldes udskudt pensionsbeskatning, vil delvis opveje stigningen i de offentlige udgifter på lang sigt. Tilvejebringelse af store overskud på den primære saldo og/eller gennemførelse af reformforanstaltninger, som begrænser den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, ville medvirke til at holde risiciene i forhold til de offentlige finansers holdbarhed under kontrol. Samlet set synes Nederlandene at stå over for en lav risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed.

| (10) | Stabilitetsprogrammet indeholder ikke en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Desuden giver det ikke systematisk oplysninger om de direkte budgetudgifter eller budgetbesparelser som følge af de vigtigste planlagte reformer i det nationale reformprogram, selv om dets budgetfremskrivninger synes at tage højde for virkningerne på de offentlige finanser af de foranstaltninger, der beskrives i det nationale reformprogram. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er planlagt i det nationale reformprogram. Bl.a. redegør begge programmer for den seneste reform af sundhedssystemet, ændringerne i selskabsskattesystemet og de planlagte ekstraudgifter, f.eks. til infrastruktur. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet indeholder ikke en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Desuden giver det ikke systematisk oplysninger om de direkte budgetudgifter eller budgetbesparelser som følge af de vigtigste planlagte reformer i det nationale reformprogram, selv om dets budgetfremskrivninger synes at tage højde for virkningerne på de offentlige finanser af de foranstaltninger, der beskrives i det nationale reformprogram. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er planlagt i det nationale reformprogram. Bl.a. redegør begge programmer for den seneste reform af sundhedssystemet, ændringerne i selskabsskattesystemet og de planlagte ekstraudgifter, f.eks. til infrastruktur.

| (11) | Budgetstillingen i programmet er i store træk i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Budgetstillingen i programmet er i store træk i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, giver programmet alle de krævede og de fleste af de frivillige data (2). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, giver programmet alle de krævede og de fleste af de frivillige data (2).

Rådet finder, at den mellemfristede budgetstilling er sund, og at budgetstrategien er et eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. En betydelig risiko består dog i, at de nuværende høje gasindtægter muligvis ikke varer ved, men samlet set er risiciene i tilknytning til opfyldelsen af budgetmålene mere eller mindre neutrale.

På baggrund af ovenstående vurdering og de gode vækstudsigter opfordres Nederlandene til at fastholde en stærk strukturel stilling i 2007 og årene derefter for derved at undgå en procyklisk finanspolitik i økonomiske opgangstider.

Sammenligning af de centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP nov. 2006 | 1,5 | 3 | 3 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 1,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | — |
| SP dec. 2005 | | 2 | 2 | 2 | — |
| HICP—inflation
  (%) | SP nov. 2006 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | 2,3 | — |
| SP dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | — | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP nov. 2006 (3) | – 1,9 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 2,0 | – 1,2 | – 0,4 | 0,0 | — |
| SP dec. 2005 (3) | – 2,3 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,6 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2006 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 | – 0,3 | 0,0 | 0,1 | 0,3 | — |
| SP dec. 2005 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2006 | 2,1 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 |
| KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | — |
| SP dec. 2005 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2006 (3) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 |
| KOM nov. 2006 | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | — |
| SP dec. 2005 (3) | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | — |
| Strukturel saldo (4)

  (% af BNP) | SP nov. 2006 (5) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 |
| KOM nov. 2006 (6) | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | — |
| SP dec. 2005 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | — |
| Offentlig gæld
  (% af BNP) | SP nov. 2006 | 52,7 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 |
| KOM nov. 2006 | 52,7 | 50,5 | 47,8 | 45,4 | — |
| SP dec. 2005 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 | — |
| Kilde:


  Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006, beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(% ændring)

SP nov. 2006

1,5

3 Formula

3

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

1,5

3,0

2,9

2,6

—

SP dec. 2005

Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

—

HICP—inflation

(%)

SP nov. 2006

1,5

1 Formula

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

1,5

1,6

1,8

2,3

—

SP dec. 2005

1,5

1,5

1,1

—

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP nov. 2006 (3)

– 1,9

– 0,5

0,6

0,6

0,3

KOM nov. 2006 (7)

– 2,0

– 1,2

– 0,4

0,0

—

SP dec. 2005 (3)

– 2,3

– 1,5

– 0,9

– 0,6

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP nov. 2006

– 0,3

0,1

0,2

0,3

0,9

KOM nov. 2006

– 0,3

0,0

0,1

0,3

—

SP dec. 2005

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP nov. 2006

2,1

2,4

2,4

2,4

2,9

KOM nov. 2006

2,1

2,3

2,3

2,3

—

SP dec. 2005

1,4

1,1

1,4

1,5

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP nov. 2006 (3)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,7

KOM nov. 2006

0,9

0,6

0,4

0,3

—

SP dec. 2005 (3)

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

—

Strukturel saldo (4)

(% af BNP)

SP nov. 2006 (5)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,4

KOM nov. 2006 (6)

0,9

0,6

0,4

0,3

—

SP dec. 2005

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

—

Offentlig gæld

(% af BNP)

SP nov. 2006

52,7

50,2

47,9

46,3

44,2

KOM nov. 2006

52,7

50,5

47,8

45,4

—

SP dec. 2005

54,4

54,5

53,9

53,1

—

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006, beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet mangler bl.a. en funktionel opdeling af de offentlige udgifter for 2009.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(4)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(5)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,3 % af BNP i 2009, underskudsformindskende).

(6)  Der er ingen engangsforanstaltninger eller andre midlertidige foranstaltninger i Kommissionens prognose fra efteråret 2006.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,9 %, 2,1 %, 2,2 % og 2,1 % i årene 2006-2008.

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006, beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/24

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2009

(2007/C 70/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007] gennemgik Rådet opdateringen af Luxembourgs stabilitetsprogram, der dækker perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007] gennemgik Rådet opdateringen af Luxembourgs stabilitetsprogram, der dækker perioden 2006-2009.

| (2) | Det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventer, at væksten i det reale BNP vil falde fra 5,5 % i 2006 til 4,3 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på realistiske antagelser for væksten. Programfremskrivningerne for inflationen synes også at være realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventer, at væksten i det reale BNP vil falde fra 5,5 % i 2006 til 4,3 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på realistiske antagelser for væksten. Programfremskrivningerne for inflationen synes også at være realistiske.

| (3) | I Kommissionens prognose fra efteråret 2006 anslås det offentlige underskud for 2006 til 1,0 % af BNP, i forhold til et mål på 1,8 % af BNP, der blev fastsat i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Dette skyldes delvis nedjusteringen af underskudsresultatet for 2005 fra 2,3 % af BNP i det forrige program til 1,0 % i henhold til de seneste data. Underskudsresultatet for 2006 kan desuden blive bedre end anslået i det nye program (1,5 % af BNP) som følge af de gunstige konjunkturvilkår og stigende skatteindtægter, navnlig i sidste kvartal. |
| --- | --- |

(3)

I Kommissionens prognose fra efteråret 2006 anslås det offentlige underskud for 2006 til 1,0 % af BNP, i forhold til et mål på 1,8 % af BNP, der blev fastsat i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Dette skyldes delvis nedjusteringen af underskudsresultatet for 2005 fra 2,3 % af BNP i det forrige program til 1,0 % i henhold til de seneste data. Underskudsresultatet for 2006 kan desuden blive bedre end anslået i det nye program (1,5 % af BNP) som følge af de gunstige konjunkturvilkår og stigende skatteindtægter, navnlig i sidste kvartal.

| (4) | I fortsættelse af Rådets udtalelse af 14. februar nåede regeringen og arbejdsmarkedets parter i april 2006 til enighed om en reform- og budgetkonsolideringspakke, der blev gennemført efterfølgende. I tråd med denne »trepartsaftale «er hovedmålsætningen for programmets mellemfristede budgetstrategi at genetablere en stilling i balance inden for programperioden. Dette skal nås gennem en progressiv forbedring af den offentlige saldo fra et anslået underskud på 1,5 % af BNP til et mindre underskud i 2009 (0,1 % af BNP). Reduktionen i den primære saldo forløber parallelt med faldet i det samlede underskud. Tilpasningen afhænger af en reduktion i udgiftskvoten på 3,8 procentpoint af BNP, hvilket vil mere end opveje et fald på 2,1 point af BNP i indtægtskvoten. Strategien svarer til den, der er beskrevet i 2005-programmet, hvor det på baggrund af stort set lignende makroøkonomiske udsigter forventedes, at underskuddet ville toppe i 2005 snarere end i 2006, og at der ville blive nået en stort set afbalanceret stilling i 2008 i stedet for 2009. |
| --- | --- |

(4)

I fortsættelse af Rådets udtalelse af 14. februar nåede regeringen og arbejdsmarkedets parter i april 2006 til enighed om en reform- og budgetkonsolideringspakke, der blev gennemført efterfølgende. I tråd med denne »trepartsaftale «er hovedmålsætningen for programmets mellemfristede budgetstrategi at genetablere en stilling i balance inden for programperioden. Dette skal nås gennem en progressiv forbedring af den offentlige saldo fra et anslået underskud på 1,5 % af BNP til et mindre underskud i 2009 (0,1 % af BNP). Reduktionen i den primære saldo forløber parallelt med faldet i det samlede underskud. Tilpasningen afhænger af en reduktion i udgiftskvoten på 3,8 procentpoint af BNP, hvilket vil mere end opveje et fald på 2,1 point af BNP i indtægtskvoten. Strategien svarer til den, der er beskrevet i 2005-programmet, hvor det på baggrund af stort set lignende makroøkonomiske udsigter forventedes, at underskuddet ville toppe i 2005 snarere end i 2006, og at der ville blive nået en stort set afbalanceret stilling i 2008 i stedet for 2009.

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at forbedres fra et underskud på omkring 1

  % af BNP i 2006 til et overskud på omkring 1 % ved udgangen af programperioden. Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, et strukturelt underskud på 0,8 % af BNP. I programmet tilstræbes det at nå den mellemfristede budgetmålsætning senest i 2007, et år tidligere end i den forrige opdatering. Da den mellemfristede budgetmålsætning er (lidt) mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1 % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det bånd, der i stabilitets- og vækstpagten er angivet for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og afspejler på passende vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Budgetresultaterne kunne være bedre end fremskrevet i programmet. Især synes skatteprognoserne at være ret forsigtige, navnlig for 2007. Budgetresultaterne har rent faktisk meget ofte været bedre end fremskrevet i Luxembourg i de seneste år, generelt som følge af indtægter, der er betydeligt højere end forventet. Programmet begrunder dog de generelt forsigtige skatteprognoser med det forhold, at den økonomiske vækst, og dermed skatteindtægterne, er meget ustabil på grund af økonomiens ringe omfang og åbenhed. |
| --- | --- |

(6)

Budgetresultaterne kunne være bedre end fremskrevet i programmet. Især synes skatteprognoserne at være ret forsigtige, navnlig for 2007. Budgetresultaterne har rent faktisk meget ofte været bedre end fremskrevet i Luxembourg i de seneste år, generelt som følge af indtægter, der er betydeligt højere end forventet. Programmet begrunder dog de generelt forsigtige skatteprognoser med det forhold, at den økonomiske vækst, og dermed skatteindtægterne, er meget ustabil på grund af økonomiens ringe omfang og åbenhed.

| (7) | Under hensyntagen til denne risikovurdering og under forudsætning af at udgiftsmålene følges nøje, og der ikke vedtages nye foranstaltninger, der vil have negative virkninger for budgettet, forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning nås senest i 2007, som forventet i programmet. Desuden ser den ud til at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving fra og med 2007. Det tempo i tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er angivet i programmet, er helt i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, hvori det præciseres, at for medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, bør den årlige forbedring i den strukturelle saldo være 0,5 % af BNP som benchmark, og at tilpasningen bør være højere i økonomiske opgangstider og kan være lavere i økonomiske nedgangstider. Efter at den mellemfristede budgetmålsætning er nået, er den finanspolitiske stilling, der er angivet i programmet, også helt i overensstemmelse med pagten. |
| --- | --- |

(7)

Under hensyntagen til denne risikovurdering og under forudsætning af at udgiftsmålene følges nøje, og der ikke vedtages nye foranstaltninger, der vil have negative virkninger for budgettet, forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning nås senest i 2007, som forventet i programmet. Desuden ser den ud til at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving fra og med 2007. Det tempo i tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er angivet i programmet, er helt i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, hvori det præciseres, at for medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, bør den årlige forbedring i den strukturelle saldo være 0,5 % af BNP som benchmark, og at tilpasningen bør være højere i økonomiske opgangstider og kan være lavere i økonomiske nedgangstider. Efter at den mellemfristede budgetmålsætning er nået, er den finanspolitiske stilling, der er angivet i programmet, også helt i overensstemmelse med pagten.

| (8) | Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 7,5 % af BNP i 2006, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at stige en smule til 8,5 % af BNP inden udgangen af programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 7,5 % af BNP i 2006, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at stige en smule til 8,5 % af BNP inden udgangen af programperioden.

| (9) | Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Luxembourg er en af de højeste i EU, og påvirkes bl.a. af en meget betydelig stigning i pensionsudgifterne på 7

  procentpoint af BNP og i de samlede aldersrelaterede offentlige udgifter på 8

   point fra 2004 til 2050 (i forhold til de gennemsnitlige stigninger i EU på henholdsvis 2

  og 3

  procentpoint af BNP). Bruttogældens nuværende niveau er meget lavt, og det sociale sikringssystem har akkumuleret store aktiver. Selv om disse aktivers nuværende størrelse (anslået til omkring 25 % af BNP) yder et betydeligt bidrag til de offentlige finansers holdbarhed, vil den imidlertid ikke være tilstrækkelig til at opveje den langsigtede indvirkning på gældskvoten som følge af den store stigning i de aldersrelaterede udgifter. Selv om en stærk budgetstilling vil bidrage til at dæmpe en del af de aldersrelaterede omkostninger, som anerkendt af myndighederne, er det derfor nødvendigt med visse ændringer i pensionsordningen for at begrænse den fremtidige stigning i de offentlige udgifter og reducere de risici, der er forbundet med de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Luxembourg ser som helhed ud til at stå over for en mellemhøj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (10) | Stabilitetsprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden en række oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. Regeringens hensigt, som bekræftes af programmet, om at holde de offentlige investeringer på et højt niveau, synes bl.a. at afspejle de prioriterede foranstaltninger, der er identificeret i det nationale reformprogram, nemlig stigningen i F&U, tilskyndelsen til bæredygtig udnyttelse af ressourcer og forbedringen af jernbaneforbindelserne med nabolandene. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden en række oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. Regeringens hensigt, som bekræftes af programmet, om at holde de offentlige investeringer på et højt niveau, synes bl.a. at afspejle de prioriterede foranstaltninger, der er identificeret i det nationale reformprogram, nemlig stigningen i F&U, tilskyndelsen til bæredygtig udnyttelse af ressourcer og forbedringen af jernbaneforbindelserne med nabolandene.

| (11) | Programmets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Indtil nu er der blandt andet ikke gennemført nogen væsentlige pensionsreformer. |
| --- | --- |

(11)

Programmets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Indtil nu er der blandt andet ikke gennemført nogen væsentlige pensionsreformer.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse huller i de krævede og valgfrie data (2). Desuden afviger det på en række væsentlige punkter fra den standardstruktur, der er angivet i adfærdskodeksen (3). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse huller i de krævede og valgfrie data (2). Desuden afviger det på en række væsentlige punkter fra den standardstruktur, der er angivet i adfærdskodeksen (3).

Rådet hilser med tilfredshed, at programmet — på baggrund af udsigterne til en stærk vækst — gør hurtige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, som skulle nås fra og med 2007, og der forventes en yderligere indsnævring af underskuddet derefter. De fleste af de udgiftsbegrænsende foranstaltninger, der er vedtaget for nylig, er imidlertid kun foreløbige (indtil 2009).

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter opfordrer Rådet Luxembourg til at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gennemføre strukturelle reformforanstaltninger (navnlig på pensionsområdet).

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP nov. 2005 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | — |
| SP nov. 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP nov. 2005 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | — |
| SP nov. 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP nov. 2005 (4) | – 1,6 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 |
| KOM nov. 2006  (8)5 | – 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,9 | — |
| SP nov. 2005 (4) | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2005 | – 1,0 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov. 2006 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,3 | — |
| SP nov. 2005 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2005 | – 0,8 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,1 | — |
| SP nov. 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP nov. 2005 (4) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | — |
| SP nov. 2005 (4) | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | — |
| Strukturel saldo (5)

  (% af BNP) | SP nov. 2005 (6) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 (7) | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | — |
| SP nov. 2005 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP nov. 2005 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |
| KOM nov. 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | — |
| SP nov. 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | — |
| Kilde:

  Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(% ændring)

SP nov. 2005

4,0

5,5

4,0

5,0

4,0

KOM nov. 2006

4,0

5,5

4,5

4,2

—

SP nov. 2005

4,0

4,4

4,9

4,9

—

HICP-inflation

(%)

SP nov. 2005

3,8

2,9

1,4

2,0

2,0

KOM nov. 2006

3,8

3,2

2,2

1,8

—

SP nov. 2005

3,7

2,6

2,0

1,8

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP nov. 2005 (4)

– 1,6

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

KOM nov. 2006  (8)5

– 2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,9

—

SP nov. 2005 (4)

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP nov. 2005

– 1,0

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

KOM nov. 2006

– 1,0

– 1,0

– 0,5

– 0,3

—

SP nov. 2005

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP nov. 2005

– 0,8

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

KOM nov. 2006

– 0,8

– 0,8

– 0,3

– 0,1

—

SP nov. 2005

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP nov. 2005 (4)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

KOM nov. 2006

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

—

SP nov. 2005 (4)

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

—

Strukturel saldo (5)

(% af BNP)

SP nov. 2005 (6)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

KOM nov. 2006 (7)

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

—

SP nov. 2005

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP nov. 2005

6,1

7,5

8,2

8,5

8,5

KOM nov. 2006

6,0

7,4

7,3

7,1

—

SP nov. 2005

6,4

9,6

9,9

10,2

—

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Bl.a. dataene om de sektorielle saldi mangler (undtagen for den offentlige sektor).

(3)  Afsnittet om de offentlige finansers institutionelle struktur mangler.

(4)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(5)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(6)  Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet.

(7)  Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i Kommissionens prognose fra efteråret 2006.

(8)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,1 %, 4,1 %, 4,4 % o % i perioden 2005-2008.

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/27

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2007/C 70/08)

| Vedtagelsesdato | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 308/05 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Pig Health Scheme (MLC) |
| Retsgrundlag | Agriculture Act 1967 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Teknisk bistand |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | 500 000 GBP (746 046 EUR) |
| Støtteintensitet | Op til 100 % |
| Varighed | Fra godkendelsesdatoen til den 31. marts 2009 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Meat and Livestock Commission |
| PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive |
| Milton Keynes MK6 1AX |
| United Kingdom |

Vedtagelsesdato

8.2.2007

Sag nr.

N 308/05

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Pig Health Scheme (MLC)

Retsgrundlag

Agriculture Act 1967

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Teknisk bistand

Støtteform

Støtte

Budget

500 000 GBP (746 046 EUR)

Støtteintensitet

Op til 100 %

Varighed

Fra godkendelsesdatoen til den 31. marts 2009

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Meat and Livestock Commission

PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive

Milton Keynes MK6 1AX

United Kingdom

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 340/05 |
| Medlemsstat | Letland |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | “Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai” |
| Retsgrundlag | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Vedtagelsesdato

14.12.2006

Sag nr.

N 340/05

Medlemsstat

Letland

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

“Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai”

Retsgrundlag

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Miljøplanlægning i landbrugsdriften

Støtteform

Støtte til miljøvenligt landbrug

Støtte til forskning og udvikling

Budget

300 000 LVL om året

Støtteintensitet

Tilsagn om miljøvenligt landbrug: forskellige beløb

Støtte til forskning og udvikling: op til 100 %

Varighed

Indtil 2010

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981 Rīga

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 349/05 |
| Medlemsstat | Letland |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | “Dārzeņu integrētās sistemas ievišana” |
| Retsgrundlag | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Vedtagelsesdato

14.12.2006

Sag nr.

N 349/05

Medlemsstat

Letland

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

“Dārzeņu integrētās sistemas ievišana”

Retsgrundlag

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Miljøplanlægning i landbrugsdriften

Støtteform

Støtte til miljøforanstaltninger i landbruget

Støtte til forskning og udvikling

Budget

302 465 LVL om året

Støtteintensitet

Tilsagn om miljøvenligt landbrug: forskellige beløb

Støtte til forskning og udvikling: op til 100 %

Varighed

Indtil 2010

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

LV-1981 Rīga

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 26.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 208/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Trento |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005) |
| Retsgrundlag | Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26
  Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Andet (køb, salg og leje af fast ejendom) |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | 4 500 000 EUR |
| Støtteintensitet | Ikke statsstøtte |
| Varighed | Indtil udgangen af 2008 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | — |
| Andre oplysninger | — |

Vedtagelsesdato

26.2.2007

Sag nr.

N 208/06

Medlemsstat

Italien

Region

Trento

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005)

Retsgrundlag

Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26

Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Andet (køb, salg og leje af fast ejendom)

Støtteform

Støtte

Budget

4 500 000 EUR

Støtteintensitet

Ikke statsstøtte

Varighed

Indtil udgangen af 2008

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

—

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 406/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Andalusien |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo |
| Retsgrundlag | Proyecto de Orden |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Bekæmpelse af olivenfluen i Andalusien |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 1 800 000 EUR |
| Støtteintensitet | 75 % af de støtteberettigede udgifter |
| Varighed | 2006 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Consejería de Agricultura y Pesca |
| Junta de Andalucía |
| Calle Tabladilla s/n |
| E-41013 Sevilla |

Vedtagelsesdato

19.2.2007

Sag nr.

N 406/06

Medlemsstat

Spanien

Region

Andalusien

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo

Retsgrundlag

Proyecto de Orden

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Bekæmpelse af olivenfluen i Andalusien

Støtteform

Direkte støtte

Budget

1 800 000 EUR

Støtteintensitet

75 % af de støtteberettigede udgifter

Varighed

2006

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

Calle Tabladilla s/n

E-41013 Sevilla

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 577/06 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning | Catalogus Groen-Blauwe Diensten |
| Retsgrundlag | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Formålet med kataloget over blå/grønne tjenester er at skabe tilgængelige landbrugslandskaber med stor miljø- og kulturværdi |
| Støtteform | Betalinger efter udbrud af en smitsom sygdom |
| Budget | Omkring 120 millioner EUR om året |
| Støtteintensitet | Forskellige beløb |
| Varighed | Katalogets støtteforanstaltninger vil have forskellige varigheder. Kontrakter med individuelle landbrugere som led i disse foranstaltninger vil løbe over 5 til 7 år |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Både centrale og lokale myndigheder i Nederlandene |
| Andre oplysninger | — |

Vedtagelsesdato

19.2.2007

Sag nr.

N 577/06

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning

Catalogus Groen-Blauwe Diensten

Retsgrundlag

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Formålet med kataloget over blå/grønne tjenester er at skabe tilgængelige landbrugslandskaber med stor miljø- og kulturværdi

Støtteform

Betalinger efter udbrud af en smitsom sygdom

Budget

Omkring 120 millioner EUR om året

Støtteintensitet

Forskellige beløb

Varighed

Katalogets støtteforanstaltninger vil have forskellige varigheder. Kontrakter med individuelle landbrugere som led i disse foranstaltninger vil løbe over 5 til 7 år

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Både centrale og lokale myndigheder i Nederlandene

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 583/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Basilicata |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi |
| Retsgrundlag | Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Støtte til bekæmpelse af dyresygdomme |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 600 000 EUR |
| Støtteintensitet | Op til 100 % af de støtteberettigede udgifter |
| Varighed | Indtil 31.12.2008 |
| Erhvervssektorer | A00121- A00122 Landbrug (husdyropdræt) |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Regione Basilicata |
| Viale della Regione Basilicata, 12 |
| I-85100 Potenza |

Vedtagelsesdato

8.2.2007

Sag nr.

N 583/06

Medlemsstat

Italien

Region

Basilicata

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi

Retsgrundlag

Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Støtte til bekæmpelse af dyresygdomme

Støtteform

Direkte støtte

Budget

600 000 EUR

Støtteintensitet

Op til 100 % af de støtteberettigede udgifter

Varighed

Indtil 31.12.2008

Erhvervssektorer

A00121- A00122 Landbrug (husdyropdræt)

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Regione Basilicata

Viale della Regione Basilicata, 12

I-85100 Potenza

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 801/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Veneto |
| Støtteordning | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Kompensation for beskadigelser af landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04) |
| Støtteintensitet | Op til 100 % af værdien af beskadigelser af landbrugsstrukturerne |
| Varighed | Indtil alle betalinger er udført |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Vedtagelsesdato

8.2.2007

Sag nr.

N 801/06

Medlemsstat

Italien

Region

Veneto

Støtteordning

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for beskadigelser af landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold

Støtteform

Direkte støtte

Budget

Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04)

Støtteintensitet

Op til 100 % af værdien af beskadigelser af landbrugsstrukturerne

Varighed

Indtil alle betalinger er udført

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Andre oplysninger

Gennemførelse af den ordning, som Kommissionen godkendte i forbindelse med statsstøttesag NN 54/A/04 (Kommissionens brev K(2005) 1622 endelig af 7. juni 2005)

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 13.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 842/06 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. |
| Retsgrundlag | — | Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“ |

Vedtagelsesdato

13.2.2007

Sag nr.

N 842/06

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m.

Retsgrundlag

—

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“

| — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for tab som følge af tørken i 2006

Støtteform

Kompensation til landbrugere for tab som følge af ugunstige vejrforhold

Budget

Samlet budget på op til 190 millioner LTL

Støtteintensitet

Op til 40 % af de støtteberettigede udgifter

Varighed

Et år efter Kommissionens godkendelse

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 844/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Sicilien |
| Støtteordning | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Kompensation for beskadigelser af landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04) |
| Støtteintensitet | Op til 80 % af værdien af beskadigelserne af landbrugsproduktionen |
| Varighed | Indtil alle betalinger er udført |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Vedtagelsesdato

19.2.2007

Sag nr.

N 844/06

Medlemsstat

Italien

Region

Sicilien

Støtteordning

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for beskadigelser af landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold

Støtteform

Direkte støtte

Budget

Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04)

Støtteintensitet

Op til 80 % af værdien af beskadigelserne af landbrugsproduktionen

Varighed

Indtil alle betalinger er udført

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Andre oplysninger

Gennemførelse af den ordning, som Kommissionen godkendte i forbindelse med statsstøttesag NN 54/A/04 (Kommissionens brev K(2005) 1622 endelig af 7. juni 2005)

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 2.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 846/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Piemonte |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Kompensation for beskadigelser af bedrifternes strukturer som følge af ugunstige vejrforhold. |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04) |
| Støtteintensitet | 80 % |
| Varighed | Indtil alle betalinger er udført. |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Vedtagelsesdato

2.2.2007

Sag nr.

N 846/06

Medlemsstat

Italien

Region

Piemonte

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for beskadigelser af bedrifternes strukturer som følge af ugunstige vejrforhold.

Støtteform

Direkte støtte

Budget

Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04)

Støtteintensitet

80 %

Varighed

Indtil alle betalinger er udført.

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Andre oplysninger

Gennemførelse af den ordning, som Kommissionen godkendte i forbindelse med statsstøttesag NN 54/A/04 (Kommissionens brev K(2005) 1622 endelig af 7. juni 2005)

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/35

---

Euroens vekselkurs (1)

26. marts 2007

(2007/C 70/09)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3265 |
| JPY | japanske yen | 157,05 |
| DKK | danske kroner | 7,4497 |
| GBP | pund sterling | 0,67635 |
| SEK | svenske kroner | 9,3083 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6208 |
| ISK | islandske kroner | 88,21 |
| NOK | norske kroner | 8,1270 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5805 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,935 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 246,83 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7096 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,8701 |
| RON | rumænske lei | 3,3604 |
| SKK | slovakiske koruna | 33,628 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,8354 |
| AUD | australske dollar | 1,6456 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5416 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,3649 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8588 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0143 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 244,99 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,5704 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,2647 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3763 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 075,79 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5797 |
| PHP | filippinske pesos | 63,771 |
| RUB | russiske rubler | 34,5940 |
| THB | thailandske bath | 43,550 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3265

JPY

japanske yen

157,05

DKK

danske kroner

7,4497

GBP

pund sterling

0,67635

SEK

svenske kroner

9,3083

CHF

schweiziske franc

1,6208

ISK

islandske kroner

88,21

NOK

norske kroner

8,1270

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5805

CZK

tjekkiske koruna

27,935

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

246,83

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7096

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,8701

RON

rumænske lei

3,3604

SKK

slovakiske koruna

33,628

TRY

tyrkiske lira

1,8354

AUD

australske dollar

1,6456

CAD

canadiske dollar

1,5416

HKD

hongkongske dollar

10,3649

NZD

newzealandske dollar

1,8588

SGD

singaporeanske dollar

2,0143

KRW

sydkoreanske won

1 244,99

ZAR

sydafrikanske rand

9,5704

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,2647

HRK

kroatiske kuna

7,3763

IDR

indonesiske rupiah

12 075,79

MYR

malaysiske ringgit

4,5797

PHP

filippinske pesos

63,771

RUB

russiske rubler

34,5940

THB

thailandske bath

43,550

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/36

---

Den slovakiske nationale procedure for tildeling af begrænsede lufttrafikrettigheder

(2007/C 70/10)

I overensstemmelse med artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 847/2004 af 29. april 2004 om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande offentliggør Europa-Kommissionen følgende nationale procedure med henblik på fordeling blandt de EF-luftfartsselskaber, som kan komme i betragtning hertil, af trafikrettigheder, der som følge af luftfartsaftaler med tredjelande er begrænsede.

»Den Slovakiske Republiks ministerium for transport, post og telekommunikation

Vejledning nr. 2/2007

af 22. januar 2007

om tildeling af begrænsede trafikrettigheder med henblik på EF-luftfartsselskabers tilvejebringelse af lufttransportydelser

I overensstemmelse med artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets af 29. april 2004 forordning (EF) nr. 847/2004 om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande (1) udsteder Den Slovakiske Republiks ministerium for transport, post og telekommunikation (i det følgende benævnt »ministeriet«) følgende vejledning:

Artikel 1

Almindelige bestemmelser

(1)   Denne vejledning fastsætter proceduren for tildeling af trafikrettigheder med henblik på EF-luftfartsselskabers tilvejebringelse af lufttransportydelser i tilfælde, hvor adgangen til trafikrettigheder er begrænset af en international aftale.

(2)   Vejledningen fastlægger principperne for tildeling af trafikrettigheder til EF-luftfartsselskaber med henblik på lufttransportydelser på ruter, hvor sådanne trafikrettigheder er begrænset af internationale luftfartsaftaler mellem Den Slovakiske Republik og tredjelande.

Artikel 2

Trafikrettigheder og luftfartsselskabers anvendelse heraf

(1)   Oplysninger om trafikrettigheder og deres anvendelse på ruter i henhold til internationale aftaler mellem Den Slovakiske Republik og lande, der ikke er medlem af Den Europæiske Union (i det følgende benævnt tredjelande), er tilgængelige i ministeriet og på dets websider www.telecom.gov.sk.

(2)   På de nævnte websider offentliggør ministeriet også oplysninger om forberedelse af forhandlinger om civile trafikrettigheder mellem Den Slovakiske Republik og tredjelande.

(3)   Et EF-luftfartsselskab, som er interesseret i at tilvejebringe lufttransporttjenester på en rute med begrænsede trafikrettigheder eller på en rute mellem Den Slovakiske Republik og et tredjeland, som Den Slovakiske Republik ikke har indgået en luftfartsaftale med, kan informere ministeriet om dets planer og ønsker. Ministeriet tager hensyn til sådanne oplysninger under forberedelsen af forhandlingerne om en luftfartsaftale med tredjelandet.

Artikel 3

Ansøgning om tildeling af trafikrettigheder

(1)   Når et EF-luftfartsselskab udtrykker interesse i at anvende ledig kapacitet på en rute med begrænsede trafikrettigheder, indkalder ministeriet på sine websider ansøgninger om tildeling af trafikrettigheder til lufttransportydelser på den pågældende rute. Ministeriet sender normalt også indkaldelsen elektronisk til alle EF-luftfartsselskaber, som opererer på ruter mellem Den Slovakiske Republik og det berørte tredjeland, eller til det EF-luftfartsselskab, der har anmodet om oplysninger om uudnyttede trafikrettigheder. I meddelelsen angives fristen for indgivelse af ansøgning om tildeling af trafikrettigheder.

(2)   Ansøgningen om tildeling af trafikrettigheder skal navnlig indeholde følgende oplysninger:

| a) | en kopi af et gyldigt luftfartscertifikat (i det følgende benævnt »AOC«) og en kopi af erhvervslicensen, såfremt den pågældende stat udsteder en sådan |
| --- | --- |

a)

en kopi af et gyldigt luftfartscertifikat (i det følgende benævnt »AOC«) og en kopi af erhvervslicensen, såfremt den pågældende stat udsteder en sådan

| b) | en beskrivelse af de lufttransportydelser, som EF-luftfartsselskabet planlægger på den pågældende rute (antal ugentlige afgange, benyttet luftfartøj, direkte punkt-til-punkt-tjenester eller indirekte tjenester, planlagte mellemlandinger eller efterfølgende destinationer, chartervirksomhed — sæsonmæssigt eller hele året) |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de lufttransportydelser, som EF-luftfartsselskabet planlægger på den pågældende rute (antal ugentlige afgange, benyttet luftfartøj, direkte punkt-til-punkt-tjenester eller indirekte tjenester, planlagte mellemlandinger eller efterfølgende destinationer, chartervirksomhed — sæsonmæssigt eller hele året)

| c) | datoen for de planlagte operationers begyndelse og i påkommende tilfælde deres varighed |
| --- | --- |

c)

datoen for de planlagte operationers begyndelse og i påkommende tilfælde deres varighed

| d) | typen af operationer (passagertransport, fragttransport, en kombination heraf eller andet) |
| --- | --- |

d)

typen af operationer (passagertransport, fragttransport, en kombination heraf eller andet)

| e) | kundetjenester og kundebetjening (salgsnetværk, elektroniske billetter, kreditkortbillettering, internetbaserede tjenester osv.) |
| --- | --- |

e)

kundetjenester og kundebetjening (salgsnetværk, elektroniske billetter, kreditkortbillettering, internetbaserede tjenester osv.)

| f) | tilslutningstrafik |
| --- | --- |

f)

tilslutningstrafik

| g) | prispolitik for tjenester på ruten |
| --- | --- |

g)

prispolitik for tjenester på ruten

| h) | hvis et EF-luftfartsselskab har hjemsted i en anden medlemsstat i Den Europæiske Union end Den Slovakiske Republik, skal ansøgningen indeholde oplysninger om, under hvilken form selskabet eller en afdeling heraf er etableret på Den Slovakiske Republiks territorium, og konkrete oplysninger om den faktiske drift via en stabil enhed på slovakisk territorium i overensstemmelse med de specifikke regler herfor (2). |
| --- | --- |

h)

hvis et EF-luftfartsselskab har hjemsted i en anden medlemsstat i Den Europæiske Union end Den Slovakiske Republik, skal ansøgningen indeholde oplysninger om, under hvilken form selskabet eller en afdeling heraf er etableret på Den Slovakiske Republiks territorium, og konkrete oplysninger om den faktiske drift via en stabil enhed på slovakisk territorium i overensstemmelse med de specifikke regler herfor (2).

(3)   Ansøgningen indgives skriftligt til ministeriet på slovakisk eller engelsk inden for den under stk. 1 anførte frist.

(4)   Når et EF-luftfartsselskab udtrykker interesse for at udnytte kapacitet på en rute med begrænsede trafikrettigheder, og disse rettigheder ikke er blevet anvendt i løbet af to på hinanden følgende fartplansæsoner (IATA-fartplansæsoner), indkalder ministeriet på sine websider ansøgninger om tildeling af trafikrettigheder med henblik på tilvejebringelse af lufttransportydelser på den pågældende rute. Ministeriet opfordrer elektronisk det EF-luftfartsselskab, som har udtrykt interesse for de uudnyttede trafikrettigheder, til sammen med ansøgningen i henhold til stk. 2 at fremsende en begrundelse og en detaljeret beskrivelse af, hvorledes det konkret agter at udnytte de pågældende trafikrettigheder. Ministeriet angiver i en sådan opfordring fristen for indgivelse af ansøgning om tildeling af trafikrettigheder.

Artikel 4

Tildeling af trafikrettigheder

(1)   Ministeriet vurderer nøje ansøgningerne om tildeling af trafikrettigheder.

| I. | Ved vurderingen tager ministeriet navnlig hensyn til:






  a) | ansøgningens fuldstændighed i henhold til artikel 3, stk. 2 |
| --- | --- | --- |

I.

Ved vurderingen tager ministeriet navnlig hensyn til:

a)

ansøgningens fuldstændighed i henhold til artikel 3, stk. 2

| b) | behovet for at øge passager- og/eller fragtkapaciteten |
| --- | --- |

b)

behovet for at øge passager- og/eller fragtkapaciteten

| c) | behovet for at øge konkurrencen på markedet |
| --- | --- |

c)

behovet for at øge konkurrencen på markedet

| d) | opfyldelsen af alle vigtige behov hos offentligheden på området |
| --- | --- |

d)

opfyldelsen af alle vigtige behov hos offentligheden på området

| e) | interessen hos regioner, der ligger fjernt fra de vigtigste lufthavne i Den Europæiske Union, i tildeling af trafikrettigheder til eller fra disse regioner |
| --- | --- |

e)

interessen hos regioner, der ligger fjernt fra de vigtigste lufthavne i Den Europæiske Union, i tildeling af trafikrettigheder til eller fra disse regioner

| f) | bestemmelser i aftaler om lufttransportydelser mellem Den Slovakiske Republik og tredjelande og aftaler nedfældet i memoranda eller forhandlingsprotokoller mellem de civile luftfartsmyndigheder i Den Slovakiske Republik og i det berørte tredjeland |
| --- | --- |

f)

bestemmelser i aftaler om lufttransportydelser mellem Den Slovakiske Republik og tredjelande og aftaler nedfældet i memoranda eller forhandlingsprotokoller mellem de civile luftfartsmyndigheder i Den Slovakiske Republik og i det berørte tredjeland

| g) | mulige konsekvenser af tildelingen af trafikrettigheder til et EF-luftfartsselskab for tredjelandets luftfartsselskab og for udviklingen af lufttransportmarkedet på den pågældende rute |
| --- | --- |

g)

mulige konsekvenser af tildelingen af trafikrettigheder til et EF-luftfartsselskab for tredjelandets luftfartsselskab og for udviklingen af lufttransportmarkedet på den pågældende rute

| h) | Den Slovakiske Republiks lufttransportpolitik og de nye operationers mulige indvirkninger på udviklingen af lufttransportmarkedet |
| --- | --- |

h)

Den Slovakiske Republiks lufttransportpolitik og de nye operationers mulige indvirkninger på udviklingen af lufttransportmarkedet

| i) | behovet for at støtte transittrafik via Den Slovakiske Republiks territorium |
| --- | --- |

i)

behovet for at støtte transittrafik via Den Slovakiske Republiks territorium

| j) | den udnyttelse, som et EF-luftfartsselskab udpeget af Den Slovakiske Republik og/eller et luftfartsselskab i det pågældende tredjeland til dato har gjort af trafikrettighederne (ruteplan, antal afgange, anvendte fly, prispolitik, passager og/eller fragtstatistikker, forudgående destinationer, mellemlandinger og efterfølgende destinationer, tilpasningen til andre trafiknet, transittrafik og fordele for lufthavne i Den Slovakiske Republik osv.). |
| --- | --- |

j)

den udnyttelse, som et EF-luftfartsselskab udpeget af Den Slovakiske Republik og/eller et luftfartsselskab i det pågældende tredjeland til dato har gjort af trafikrettighederne (ruteplan, antal afgange, anvendte fly, prispolitik, passager og/eller fragtstatistikker, forudgående destinationer, mellemlandinger og efterfølgende destinationer, tilpasningen til andre trafiknet, transittrafik og fordele for lufthavne i Den Slovakiske Republik osv.).

| II. | Ved vurderingen følger ministeriet disse retningslinjer:






  a) | det tager hensyn til princippet om afbalanceret udvikling af lufttransportydelser fra EF-luftfartsselskabernes side |
| --- | --- | --- |

II.

Ved vurderingen følger ministeriet disse retningslinjer:

a)

det tager hensyn til princippet om afbalanceret udvikling af lufttransportydelser fra EF-luftfartsselskabernes side

| b) | det kontrollerer i hvert tilfælde gyldigheden af luftfartscertifikatet (AOC) og af erhvervslicensen, såfremt den pågældende stat udsteder en sådan |
| --- | --- |

b)

det kontrollerer i hvert tilfælde gyldigheden af luftfartscertifikatet (AOC) og af erhvervslicensen, såfremt den pågældende stat udsteder en sådan

| c) | det undersøger sammenhængen mellem slovakiske luftfartsselskabers eller EF-luftfartsselskabers anvendelse af tidligere tildelte trafikrettigheder og den præferentielle anvendelse heraf |
| --- | --- |

c)

det undersøger sammenhængen mellem slovakiske luftfartsselskabers eller EF-luftfartsselskabers anvendelse af tidligere tildelte trafikrettigheder og den præferentielle anvendelse heraf

| d) | det vurderer finansielle analyser af forskellige alternativer til de planlagte operationer, også ud fra hensynet til passager- og fragttransport (analyserne beskriver bl.a. markedssituationen og konkurrencen på ruten) |
| --- | --- |

d)

det vurderer finansielle analyser af forskellige alternativer til de planlagte operationer, også ud fra hensynet til passager- og fragttransport (analyserne beskriver bl.a. markedssituationen og konkurrencen på ruten)

| e) | det vurderer de gældende arrangementer og indsatsniveauet med henblik på overholdelse af normerne for lufttransportsikkerhed |
| --- | --- |

e)

det vurderer de gældende arrangementer og indsatsniveauet med henblik på overholdelse af normerne for lufttransportsikkerhed

| f) | det vurderer de negative indvirkninger, som etablering eller bevaring af et EF-luftfartsselskabs dominerende position vil kunne få på transportmarkedet i Den Slovakiske Republik. |
| --- | --- |

f)

det vurderer de negative indvirkninger, som etablering eller bevaring af et EF-luftfartsselskabs dominerende position vil kunne få på transportmarkedet i Den Slovakiske Republik.

(2)   Ministeriet kan tillade ansøgere at fremlægge deres ansøgning mundtligt, hvilket i så tilfælde gælder alle ansøgere.

(3)   Ministeriet meddeler skriftligt det pågældende luftfartsselskab sin beslutning om tildeling af trafikrettigheder og offentliggør den på ministeriets websider.

(4)   Ministeriet lægger vægt på åbenhed med hensyn til forvaltningen af trafikrettigheder for lufttransport mellem Den Slovakiske Republik og tredjelande, offentliggørelse af informationer på dets websider om uudnyttet kapacitet, vurdering af ansøgninger fra luftfartsselskaber, den hermed forbundne beslutningsproces og tildelingen af begrænsede trafikrettigheder. Eftersom trafikrettighederne er begrænsede, kan de ikke kræves tildelt som en ret, og tildelingen afhænger af Den Slovakiske Republiks lufttransportpolitik under hensyntagen til EF-luftfartsselskabernes interesser.

(5)   De tildelte trafikrettigheder er gældende, indtil en ny meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 3 stk. 1 eller stk. 4, eller indtil et tidspunkt, som måtte være fastsat af ministeriet i meddelelsen om tildeling af trafikrettigheder. Trafikrettighederne kan dog bortfalde efter en fornyet vurdering i henhold til artikel 5 eller blive tilbagekaldt eller inddraget i medfør af artikel 6.

Artikel 5

Fornyet vurdering af tildelte trafikrettigheder

(1)   Ministeriets beslutning om tildeling af trafikrettigheder kan tages op til fornyet vurdering. Beslutningen om tildeling af trafikrettigheder tages op til fornyet vurdering, såfremt en anmodning herom indgives af et EF-luftfartsselskab, der opererer til eller fra eller via Slovakiet.

(2)   Det EF-luftfartsselskab, som har fået tildelt trafikrettigheder ved den pågældende beslutning, underrettes om hver nyvurdering af beslutningen om tildeling af trafikrettigheder. På ministeriets websider offentliggøres en meddelelse om, at tildelte trafikrettigheder på en bestemt rute tages op til fornyet vurdering. I meddelelsen angives fristen for EF-luftfartsselskaber indgivelse af ansøgning om tildeling af trafikrettigheder.

Artikel 6

Tilbagekaldelse og inddragelse af trafikrettigheder

(1)   Hvis udnyttelsen af de lufttransportydelser, som der er givet trafikrettigheder til, ikke er påbegyndt inden udgangen af den fartplansæson, som følger efter den sæson, hvori beslutningen om tildeling af trafikrettigheder blev truffet, eller efter den sæson, hvori det berørte tredjeland modtog meddelelse om det udpegede EF-luftfartsselskab, vil den sidstnævnte sæson være gældende, og hvis EF-luftfartsselskabet ikke inden udløbet af denne sæson i tilstrækkelig grad har påvist, at ekstraordinære omstændigheder har hindret det i at operere som planlagt, tilbagekalder ministeriet beslutningen om tildeling af trafikrettigheder.

(2)   Ministeriet tilbagekalder beslutningen om tildeling af trafikrettigheder, hvis det berørte EF-luftfartsselskab skriftligt informerer ministeriet om, at det ikke agter at udnytte rettighederne yderlige, eller hvis den kompetente medlemsstat i Den Europæiske Union ikke har udstedt eller har inddraget eller ikke forlænget EF-luftfartsselskabets luftfartscertifikat (AOC) eller erhvervslicens, såfremt den pågældende medlemsstat udsteder en sådan.

(3)   Ministeriet inddrager trafikrettigheder tildelt et EF-luftfartsselskab fuldstændigt eller for en bestemt periode eller for en bestemt rute, såfremt EF-luftfartsselskabet:

| a) | ikke opererer i overensstemmelse med de betingelser, som er fastsat i dokumentet om tildeling af trafikrettigheder |
| --- | --- |

a)

ikke opererer i overensstemmelse med de betingelser, som er fastsat i dokumentet om tildeling af trafikrettigheder

| b) | ikke overholder bestemmelserne i den luftfartsaftale, som ligger til grund for tildelingen af trafikrettigheder, eller overtræder andre internationale forpligtelser |
| --- | --- |

b)

ikke overholder bestemmelserne i den luftfartsaftale, som ligger til grund for tildelingen af trafikrettigheder, eller overtræder andre internationale forpligtelser

| c) | ikke overholder vilkårene for levering af lufttransportydelserne og de regler, som normalt gælder for sådanne ydelser |
| --- | --- |

c)

ikke overholder vilkårene for levering af lufttransportydelserne og de regler, som normalt gælder for sådanne ydelser

| d) | ikke længere opfylder betingelserne for etablering af EF-luftfartsselskaber på Den Slovakiske Republiks territorium |
| --- | --- |

d)

ikke længere opfylder betingelserne for etablering af EF-luftfartsselskaber på Den Slovakiske Republiks territorium

| e) | ikke længere opfylder de betingelser, som lå til grund for udstedelsen af luftfartscertifikatet (AOC) eller erhvervslicensen. |
| --- | --- |

e)

ikke længere opfylder de betingelser, som lå til grund for udstedelsen af luftfartscertifikatet (AOC) eller erhvervslicensen.

Artikel 7

Overførsel af rettigheder

Trafikrettigheder tildelt af Den Slovakiske Republik til et EF-luftfartsselskab kan ikke overføres eller omsættes.

Artikel 8

Ikrafttrædelsesdato

Denne vejledning træder i kraft den 1. marts 2007.

Ľubomír VÁŽNY

Minister«

---

(1)  EUT L 157 af 30.4.2004, s. 7.

1

(2)  Forordning (EF) nr. 847/2004

2

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE MEDDELELSER

Kommissionen

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/40

---

INDKALDELSE AF FORSLAG — EACEA/03/07

»Unge for verden«: Samarbejde med lande, der ikke er nabolande til den europæiske union

Programmet »Aktive unge«

(2007/C 70/11)

1.   Mål og beskrivelse

Denne indkaldelse af forslag har til formål at støtte projekter, der fremmer samarbejdet på ungdomsområdet mellem programlande og partnerlande, som ikke er naboer til Den Europæiske Union, og sigter mod at:

| — | fremme udveksling af erfaring og god praksis inden for ungdomsområdet og inden for ikke-formel læring |
| --- | --- |

—

fremme udveksling af erfaring og god praksis inden for ungdomsområdet og inden for ikke-formel læring

| — | bidrage til udvikling af ungdomspolitikker, ungdomsarbejde, frivilligt arbejde og til opbygning af kapaciteter og lederkompetencer i ungdomsorganisationer og -strukturer |
| --- | --- |

—

bidrage til udvikling af ungdomspolitikker, ungdomsarbejde, frivilligt arbejde og til opbygning af kapaciteter og lederkompetencer i ungdomsorganisationer og -strukturer

| — | udvikle partnerskaber og bæredygtige netværk mellem ungdomsorganisationer |
| --- | --- |

—

udvikle partnerskaber og bæredygtige netværk mellem ungdomsorganisationer

Projekterne skal behandle et af følgende temaområder:

| 1. | styrkelse af civilsamfund og medborgerskab og demokrati |
| --- | --- |

1.

styrkelse af civilsamfund og medborgerskab og demokrati

| 2. | bekæmpelse af racisme og fremmedhad |
| --- | --- |

2.

bekæmpelse af racisme og fremmedhad

| 3. | dialog mellem etniske grupper og religioner |
| --- | --- |

3.

dialog mellem etniske grupper og religioner

| 4. | postkonfliktløsning og genopbygning |
| --- | --- |

4.

postkonfliktløsning og genopbygning

| 5. | kvinders aktive deltagelse i samfundet |
| --- | --- |

5.

kvinders aktive deltagelse i samfundet

| 6. | mindretalsrettigheder |
| --- | --- |

6.

mindretalsrettigheder

Dette samarbejde er rettet mod personer, der arbejder inden for ungdomsområdet, ungdomsledere og andre med ansvar for ungdomsaktiviteter samt unge og andre aktører, der er aktive inden for ungdomsorganisationer og -strukturer, og som er interesserede i at gennemføre projekter, der fremmer samarbejdet inden for området.

Denne indkaldelse af forslag omfatter aktion 3.2 i programmet »Aktive unge«. Indkaldelsen gennemføres på betingelse af, at Kommissionen vedtager det årlige arbejdsprogram for programmet »Aktive unge «og agenturets fuldmagtsakt. Denne indkaldelse er derfor ikke bindende for agenturet og kan ændres på grundlag af disse to elementer.

2.   Hvem kan søge

Forslagene skal være indsendt af nonprofitorganisationer, ikke-statslige organisationer eller af lokale, regionale eller nationale instanser. Kun ansøgninger fra ansøgere, der er juridiske personer og har hjemsted i et af programlandene, er ansøgningsberettigede.

Programlandene er:

| — | Den Europæiske Unions medlemsstater (1) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions medlemsstater (1)

| — | EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen (Island, Liechtenstein og Norge) (2) |
| --- | --- |

—

EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen (Island, Liechtenstein og Norge) (2)

| — | Kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EF-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler (Tyrkiet). |
| --- | --- |

—

Kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EF-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler (Tyrkiet).

Projekterne skal inddrage partnere fra mindst 4 forskellige lande (inklusive ansøgeren), herunder mindst 2 programlande, hvoraf mindst en skal være en EU-medlemsstat, og 2 partnerlande.

3.   Budget for og varighed af projekterne

Det samlede budget til samfinansiering af projekterne i forbindelse med denne indkaldelse af forslag anslås til ca. 2 285 000 euro.

Den finansielle støtte kan ikke overstige 80 % af de samlede støtteberettigede udgifter. Tilskuddet kan højst udgøre 100 000 euro.

Det kræves, at projekterne iværksættes mellem den 15. december 2007 og den 15. februar 2008. De skal have en varighed af mindst 6 måneder og højst 12 måneder.

4.   Frist

Ansøgninger skal sendes til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) senest den 31. maj 2007 (poststemplets dato er afgørende).

5.   Yderligere oplysninger

Den fulde tekst til denne indkaldelse af forslag og ansøgningsskemaerne findes på denne adresse på internettet:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action32/index.htm

Ansøgningerne skal opfylde de krav, der er opstillet i den fulde tekst til denne indkaldelse af forslag, og skal indgives på det hertil beregnede ansøgningsskema.

---

(1)  Enkeltpersoner fra et oversøisk land og territorium (OLT) og evt. de relevante offentlige og/eller private organer og institutioner i et OLT er støtteberettigede under Aktive unge-programmet med forbehold af programmets bestemmelser og ordninger gældende for den medlemsstat, de er associeret med. De pågældende OLT er opført i bilag 1 A til Rådets afgørelse af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (2001/822/EF), EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1.

(2)  Under forbehold af, at afgørelsen truffet af Det Blandede EØS-udvalg træder i kraft.

---

| 27.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/42

---

INDKALDELSE AF FORSLAG — EACEA/02/07

Indkaldelse af forslag til projekter, der fremmer innovation og kvalitet på ungdomsområdet

Programmet »Aktive unge«

(2007/C 70/12)

1.   Mål og beskrivelse

Denne indkaldelse omfatter aktion 4.4 i programmet »Aktive unge«. Det har til formål at støtte projekter, som forsøger på at indføre, gennemføre og fremme innovative, kvalitative elementer i ikke-formel uddannelse og ungdomsarbejde.

Disse innovative aspekter kan vedrøre:

| — | indhold og målsætninger i overensstemmelse med udviklingen af EU's samarbejdsrammer på ungdomsområdet og prioriteringerne for Aktive unge-programmet og/eller |
| --- | --- |

—

indhold og målsætninger i overensstemmelse med udviklingen af EU's samarbejdsrammer på ungdomsområdet og prioriteringerne for Aktive unge-programmet og/eller

| — | den anvendte metodologi, således at der tilføres nye ideer og strategier til området for ikke-formel uddannelse og ungdom. |
| --- | --- |

—

den anvendte metodologi, således at der tilføres nye ideer og strategier til området for ikke-formel uddannelse og ungdom.

I overensstemmelse med programmets generelle målsætninger om at fremme unges deltagelse, kulturel mangfoldighed, europæisk medborgerskab og social integration og i forlængelse af det prioriterede mål i 2007, fremme af lige muligheder (2007 er det europæiske år for lige muligheder for alle), forsøger projekterne at støtte integration af unge med færre muligheder, som bor i europæiske forstadsområder.

Indkaldelsen gennemføres på betingelse af, at Kommissionen vedtager det årlige arbejdsprogram for programmet »Aktive unge «og agenturets fuldmagtsakt. Denne indkaldelse er derfor ikke bindende for agenturet og kan ændres på grundlag af disse to elementer.

2.   Hvem kan søge?

Forslagene skal være indsendt af nonprofitorganisationer eller -sammenslutninger eller af lokale, regionale eller nationale instanser. Kun ansøgninger fra ansøgere, der er juridiske personer og har hjemsted i et af programlandene, er ansøgningsberettigede. Det samme gælder for partnerorganisationer.

Programlandene er:

| — | Den Europæiske Unions medlemsstater (1) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions medlemsstater (1)

| — | EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen (Island, Liechtenstein og Norge) (2) |
| --- | --- |

—

EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen (Island, Liechtenstein og Norge) (2)

| — | Kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EF-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler (Tyrkiet). |
| --- | --- |

—

Kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EF-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler (Tyrkiet).

Projekterne skal inddrage partnerorganisationer fra mindst 4 forskellige lande (inklusive ansøgeren), hvoraf mindst et skal have sit hovedsæde i en af Den Europæiske Unions medlemsstater.

Fysiske personer kan ikke søge om støtte i forbindelse med denne indkaldelse af forslag.

3.   Budget for og varighed af projekterne

Det samlede budget til samfinansiering af projekterne i forbindelse med denne indkaldelse af forslag anslås til ca. 600 000 EUR.

Den finansielle støtte kan ikke overstige 65 % af de samlede støtteberettigede projektudgifter. Tilskuddet, som bevilges til det enkelte projekt, kan ikke overstige 100 000 EUR pr. aktivitetsår (12 måneder). Tilskuddet kan højst udgøre 200 000 EUR.

Det kræves, at aktiviteterne indledes mellem den 1. december 2007 og den 31. januar 2008. Projekterne skal have en varighed af mindst 12 måneder og en varighed af højst 24 måneder.

4.   Frist

Ansøgninger skal sendes til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) senest den 30. juni 2007 (poststemplets dato er afgørende).

5.   Yderligere oplysninger

Den fulde tekst til denne indkaldelse af forslag og ansøgningsskemaerne findes på denne adresse på internettet:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action44/index.htm

Ansøgningerne skal opfylde de krav, der er opstillet i den fulde tekst til denne indkaldelse, og skal indgives på det hertil beregnede ansøgningsskema.

---

(1)  Enkeltpersoner fra et oversøisk land og territorium (OLT) og evt. de relevante offentlige og/eller private organer og institutioner i et OLT er støtteberettigede under Aktive unge-programmet med forbehold af programmets bestemmelser og ordninger gældende for den medlemsstat, de er associeret med. De pågældende OLT er opført i bilag 1 A til Rådets afgørelse af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (2001/822/EF), EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1.

(2)  Under forbehold af, at afgørelsen truffet af Det Blandede EØS-udvalg træder i kraft.

---