# Eiropas Savienības C 71/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 71 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 28. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 71

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 28. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2007/C 071/01 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam | 1 |
| 2007/C 071/02 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam | 5 |
| 2007/C 071/03 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par Slovēnijas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam | 9 |
| 2007/C 071/04 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Dānijas konverģences programmu 2006.-2010. gadam | 12 |
| 2007/C 071/05 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Kipras konverģences programmu 2006.-2010. gadam | 16 |
| 2007/C 071/06 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2006.-2009. gadam | 19 |
| 2007/C 071/07 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2006.-2010. gadam | 23 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2007/C 071/01

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam

1

2007/C 071/02

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam

5

2007/C 071/03

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par Slovēnijas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam

9

2007/C 071/04

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Dānijas konverģences programmu 2006.-2010. gadam

12

2007/C 071/05

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Kipras konverģences programmu 2006.-2010. gadam

16

2007/C 071/06

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2006.-2009. gadam

19

2007/C 071/07

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2006.-2010. gadam

23

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 071/08 | Lietas ierosināšana (Lieta Nr.COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 071/09 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 29 |
| 2007/C 071/10 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL) (
  1
  ) | 33 |
| 2007/C 071/11 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4544 — RANK/SIG) (
  1
  ) | 33 |
| 2007/C 071/12 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group) (
  1
  ) | 34 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 071/08

Lietas ierosināšana (Lieta Nr.COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  )

1

28

2007/C 071/09

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

29

2007/C 071/10

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL) (
  1
  )

1

33

2007/C 071/11

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4544 — RANK/SIG) (
  1
  )

1

33

2007/C 071/12

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group) (
  1
  )

1

34

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Dalībvalstu ierosmes |
| | Padome |
| 2007/C 071/13 | Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas, Itālijas Republikas, Somijas Republikas, Portugāles Republikas, Rumānijas un Zviedrijas Karalistes ierosme, lai pieņemtu Padomes lēmumu par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību | 35 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Dalībvalstu ierosmes

Padome

2007/C 071/13

Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas, Itālijas Republikas, Somijas Republikas, Portugāles Republikas, Rumānijas un Zviedrijas Karalistes ierosme, lai pieņemtu Padomes lēmumu par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību

35

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 071/14 | Euro maiņas kurss | 46 |
| | DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI |
| 2007/C 071/15 | Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (
  1
  ) | 47 |
| 2007/C 071/16 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  ) | 49 |
| 2007/C 071/17 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  ) | 53 |
| 2007/C 071/18 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību | 57 |
| 2007/C 071/19 | Dalībvalstu lēmumu par darbības licenču piešķiršanu vai anulēšanu publikācija saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. (EEK) 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu 13. panta 4. punktu | 60 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 071/14

Euro maiņas kurss

46

DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

2007/C 071/15

Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (
  1
  )

1

47

2007/C 071/16

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  )

1

49

2007/C 071/17

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  )

1

53

2007/C 071/18

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību

57

2007/C 071/19

Dalībvalstu lēmumu par darbības licenču piešķiršanu vai anulēšanu publikācija saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. (EEK) 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu 13. panta 4. punktu

60

| | V   Atzinumi un paziņojumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2007/C 071/20 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus kravu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem, katalizatora pasākumiem, jūras maģistrāļu attīstībai, satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībai un kopīgiem mācību pasākumiem saskaņā ar otro Marco Polo programmu (Padomes un Parlamenta Regula (EK) 1692/2006, OV L 328, 24.11.2006., 1. lpp.) | 61 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 071/21 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 62 |
| 2007/C 071/22 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV) (
  1
  ) | 63 |
| 2007/C 071/23 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 64 |

V   Atzinumi un paziņojumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2007/C 071/20

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus kravu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem, katalizatora pasākumiem, jūras maģistrāļu attīstībai, satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībai un kopīgiem mācību pasākumiem saskaņā ar otro Marco Polo programmu (Padomes un Parlamenta Regula (EK) 1692/2006, OV L 328, 24.11.2006., 1. lpp.)

61

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 071/21

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

62

2007/C 071/22

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV) (
  1
  )

1

63

2007/C 071/23

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/1

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam

(2007/C 71/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no cikliskā maksimālā punkta 4,5 % 2006. gadā samazināsies vidēji līdz 2,5 % pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieauguma pieņēmumiem — pieņēmumi attiecībā uz 2006. un 2010. gadu ir piesardzīgi. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no cikliskā maksimālā punkta 4,5 % 2006. gadā samazināsies vidēji līdz 2,5 % pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieauguma pieņēmumiem — pieņēmumi attiecībā uz 2006. un 2010. gadu ir piesardzīgi. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama.

| (3) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē un pašreizējā programmas atjauninājumā vispārējās valdības pārpalikums 2006. gadam tiek lēsts 2,9 % apmērā no IKP attiecībā pret iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 1,6 % no IKP. Tas notiek tāpēc, ka tika pārgrāmatoti negaidīti veiksmīgie rezultāti 2005. gadā un ka 2006. gadā bija negaidīti labs pieaugums, kas palielināja valdības ieņēmumus, izdevumiem nepalielinoties. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē un pašreizējā programmas atjauninājumā vispārējās valdības pārpalikums 2006. gadam tiek lēsts 2,9 % apmērā no IKP attiecībā pret iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 1,6 % no IKP. Tas notiek tāpēc, ka tika pārgrāmatoti negaidīti veiksmīgie rezultāti 2005. gadā un ka 2006. gadā bija negaidīti labs pieaugums, kas palielināja valdības ieņēmumus, izdevumiem nepalielinoties.

| (4) | Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgas vispārējās valdības finanses un sabalansētas centrālās valdības finanses parastos ekonomiskās izaugsmes apstākļos. Tiek prognozēts, ka gan vispārējās valdības bilance, gan primārie pārpalikumi līdz 2010. gadam nedaudz samazināsies par 0,5 % no IKP. Ieņēmumu attiecības samazināšanos, kas atspoguļo pakāpenisku vairāku nodokļu samazināšanu līdz 2007. gadam, mazāk nekā pilnībā kompensē ar izdevumu attiecības samazināšanu, jo ir paredzētas valdības budžeta izdevumu robežvērtības un valsts sektora reformas iniciatīvas. Lai gan budžeta stratēģija nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu, negaidīti labo 2005. gada rezultātu pārgrāmatošanas un lielākas izaugsmes prognožu dēļ budžeta mērķi katru gadu ir tikuši palielināti par apmēram 1 % no IKP. |
| --- | --- |

(4)

Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgas vispārējās valdības finanses un sabalansētas centrālās valdības finanses parastos ekonomiskās izaugsmes apstākļos. Tiek prognozēts, ka gan vispārējās valdības bilance, gan primārie pārpalikumi līdz 2010. gadam nedaudz samazināsies par 0,5 % no IKP. Ieņēmumu attiecības samazināšanos, kas atspoguļo pakāpenisku vairāku nodokļu samazināšanu līdz 2007. gadam, mazāk nekā pilnībā kompensē ar izdevumu attiecības samazināšanu, jo ir paredzētas valdības budžeta izdevumu robežvērtības un valsts sektora reformas iniciatīvas. Lai gan budžeta stratēģija nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu, negaidīti labo 2005. gada rezultātu pārgrāmatošanas un lielākas izaugsmes prognožu dēļ budžeta mērķi katru gadu ir tikuši palielināti par apmēram 1 % no IKP.

| (5) | Plānots, ka visā programmas periodā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, paliks stabila ar pārpalikumu gandrīz 3 % apmērā no IKP. Vidēja termiņa mērķis (VTM) budžeta stāvoklim, kas izklāstīts programmā, ir strukturāls pārpalikums 2 % apmērā no IKP, ko paredzēts saglabāt visā programmas periodā. Iepriekšējā programmas atjauninājumā nebija precīzi noteikts VTM, bet no Padomes atzinuma par strukturālā pārpalikuma prognozēm iepriekšējā programmā izrietēja, ka VTM ir pārpalikums 1,5 % apmērā no IKP. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts aptuveni 1,25 % no IKP), ar tā sasniegšanu vajadzētu būt nodrošinātai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. VTM iekļaujas robežās, kas norādītas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir ievērojami augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. Programmā kā pamatojums tam, lai panāktu, ka VTM krietni pārsniedz noteikto obligāto līmeni, ir mērķis nodrošināt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, kā arī fakts, ka sabiedrības novecošanās Somijā ir ātri pamanāma. |
| --- | --- |

(5)

Plānots, ka visā programmas periodā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, paliks stabila ar pārpalikumu gandrīz 3 % apmērā no IKP. Vidēja termiņa mērķis (VTM) budžeta stāvoklim, kas izklāstīts programmā, ir strukturāls pārpalikums 2 % apmērā no IKP, ko paredzēts saglabāt visā programmas periodā. Iepriekšējā programmas atjauninājumā nebija precīzi noteikts VTM, bet no Padomes atzinuma par strukturālā pārpalikuma prognozēm iepriekšējā programmā izrietēja, ka VTM ir pārpalikums 1,5 % apmērā no IKP. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts aptuveni 1,25 % no IKP), ar tā sasniegšanu vajadzētu būt nodrošinātai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. VTM iekļaujas robežās, kas norādītas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir ievērojami augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. Programmā kā pamatojums tam, lai panāktu, ka VTM krietni pārsniedz noteikto obligāto līmeni, ir mērķis nodrošināt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, kā arī fakts, ka sabiedrības novecošanās Somijā ir ātri pamanāma.

| (6) | Budžeta prognožu riski programmā kopumā šķiet līdzsvaroti. Programmas makroekonomiskie pieņēmumi, kā arī nodokļu ieņēmumu prognozes šķiet ticamas. Nodokļu ieņēmumu riskus, kas izriet no izaugsmes struktūras, atsver konservatīvi nodokļu elastīguma pieņēmumi. Novirzēm no prognozētās izaugsmes virziena varētu būt spēcīga ietekme uz fiskālo rezultātu. Turklāt uzskata, ka ievērojams risks ir saistīts ar tendencēm pašvaldību izdevumos. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta prognožu riski programmā kopumā šķiet līdzsvaroti. Programmas makroekonomiskie pieņēmumi, kā arī nodokļu ieņēmumu prognozes šķiet ticamas. Nodokļu ieņēmumu riskus, kas izriet no izaugsmes struktūras, atsver konservatīvi nodokļu elastīguma pieņēmumi. Novirzēm no prognozētās izaugsmes virziena varētu būt spēcīga ietekme uz fiskālo rezultātu. Turklāt uzskata, ka ievērojams risks ir saistīts ar tendencēm pašvaldību izdevumos.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu ar ievērojamu rezervi visā programmas periodā, kā tas ir paredzēts programmā. Turklāt tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta deficīta robeža 3 % apmērā no IKP, ja programmas laikā saglabājas normālas makroekonomiskas svārstības. Fiskālās politikas stāvoklis, kā noteikts programmā, pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu ar ievērojamu rezervi visā programmas periodā, kā tas ir paredzēts programmā. Turklāt tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta deficīta robeža 3 % apmērā no IKP, ja programmas laikā saglabājas normālas makroekonomiskas svārstības. Fiskālās politikas stāvoklis, kā noteikts programmā, pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir samazinājies līdz 39 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas laikā samazināsies par 5,5 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir samazinājies līdz 39 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas laikā samazināsies par 5,5 procentu punktiem.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Somijā pārsniedz vidējo ES rādītāju, tomēr īstenotie pensiju reformas pasākumi ir palīdzējuši apturēt pensiju izdevumu palielināšanos, nākamajās desmitgadēs pietuvinot to vidējam ES rādītājam, izsakot kā daļu no IKP. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz mazināt novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Turklāt daļu no pensiju izdevumu pieauguma finansēs ar lielajiem valsts pensiju fondā uzkrātajiem aktīviem. Tomēr lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu nepalielināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka Somijas valsts finanšu ilgtspējības apdraudējums ir mazs. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Somijā pārsniedz vidējo ES rādītāju, tomēr īstenotie pensiju reformas pasākumi ir palīdzējuši apturēt pensiju izdevumu palielināšanos, nākamajās desmitgadēs pietuvinot to vidējam ES rādītājam, izsakot kā daļu no IKP. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz mazināt novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Turklāt daļu no pensiju izdevumu pieauguma finansēs ar lielajiem valsts pensiju fondā uzkrātajiem aktīviem. Tomēr lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu nepalielināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka Somijas valsts finanšu ilgtspējības apdraudējums ir mazs.

| (10) | Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta sistemātiska informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajiem pasākumiem. Konkrēti, abās programmās paredzēts uzlabot gan centrālās valdības, gan pašvaldību produktivitāti un apstiprināts nodoms pēc pašreizējā likumdošanas perioda beigām turpināt piemērot centrālās valdības budžeta patēriņa limitu. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta sistemātiska informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajiem pasākumiem. Konkrēti, abās programmās paredzēts uzlabot gan centrālās valdības, gan pašvaldību produktivitāti un apstiprināts nodoms pēc pašreizējā likumdošanas perioda beigām turpināt piemērot centrālās valdības budžeta patēriņa limitu.

| (11) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (2).

Padome uzskata, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un ka budžeta stratēģija ir labs fiskālās politikas piemērs, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr izdevumu ierobežošana joprojām paliks būtiski svarīga nākamajos gados, kad prognozētais ekonomikas kritums palēninās nodokļu bāzes pieaugumu un iedzīvotāju novecošanas ietekme kļūs pamanāma.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | SP 2006. g. nov. | 2,9 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 |
| COM 2006. g. nov. | 2,9 | 4,9 | 3,0 | 2,6 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. nov. | 0,9 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |
| COM 2006. g. nov. | 0,8 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. nov.
   (3) | – 1,3 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 |
| COM 2006. g. nov. (7) | – 1,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,2 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. nov.
   (3) | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | 2,7 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 |
| COM 2006. g. nov. | 2,7 | 2,9 | 2,9 | 2,9 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | 3,9 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 |
| COM 2006. g. nov. | 4,1 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov.
   (3) | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |
| COM 2006. g. nov. | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. nov.
   (3) | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | n.d. |
| Strukturālā bilance (4)

  (% no IKP) | SP 2006. g. nov.
   (5) | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |
| COM 2006. g. nov. (6) | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | 41,3 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 |
| COM 2006. g. nov. | 41,3 | 38,8 | 37,3 | 35,8 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. nov. | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 | n.d. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

SP 2006. g. nov.

2,9

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

COM 2006. g. nov.

2,9

4,9

3,0

2,6

n.d.

n.d.

SP 2005. g. nov.

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. nov.

0,9

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

COM 2006. g. nov.

0,8

1,3

1,5

1,6

n.d.

n.d.

SP 2005. g. nov.

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. nov.
   (3)

– 1,3

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

COM 2006. g. nov. (7)

– 1,5

0,1

0,2

– 0,2

n.d.

n.d.

SP 2005. g. nov.
   (3)

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

2,7

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

COM 2006. g. nov.

2,7

2,9

2,9

2,9

n.d.

n.d.

SP 2005. g. nov.

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

3,9

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

COM 2006. g. nov.

4,1

4,3

4,2

4,1

n.d.

n.d.

SP 2005. g. nov.

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.
   (3)

3,3

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

COM 2006. g. nov.

3,4

2,9

2,8

2,9

n.d.

n.d.

SP 2005. g. nov.
   (3)

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

n.d.

Strukturālā bilance (4)

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.
   (5)

3,3

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

COM 2006. g. nov. (6)

3,4

2,9

2,8

2,9

n.d.

n.d.

SP 2005. g. nov.

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. nov.

41,3

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

COM 2006. g. nov.

41,3

38,8

37,3

35,8

n.d.

n.d.

SP 2005. g. nov.

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

n.d.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti, nav datu par ārējiem pieņēmumiem no 2008. līdz 2010. gadam.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(6)  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 3,2 %, 3,1 %, 3,0 % un 2,9 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/5

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam

(2007/C 71/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam.

| (2) | Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums palielināsies no 1,4 % 2006. gadā līdz 1,8 % 2007. gadā un 2,4 % 2008. gadā, un visbeidzot līdz 3 % pārējā programmas laikposmā. Novērtējot pēc pašlaik pieejamās informācijas, šis scenārijs šķiet pamatots uz labvēlīgiem pieņēmumiem par izaugsmi 2008. gadā un pēdējos gados, starpībai starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu strauji samazinoties. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums palielināsies no 1,4 % 2006. gadā līdz 1,8 % 2007. gadā un 2,4 % 2008. gadā, un visbeidzot līdz 3 % pārējā programmas laikposmā. Novērtējot pēc pašlaik pieejamās informācijas, šis scenārijs šķiet pamatots uz labvēlīgiem pieņēmumiem par izaugsmi 2008. gadā un pēdējos gados, starpībai starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu strauji samazinoties. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas.

| (3) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē un jaunajā programmas atjauninājumā vispārējās valdības deficīts 2006. gadam ir novērtēts 4,6 % apjomā no IKP, kam būtu jāatbilst stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktajam mērķim. Saskaņā ar jauno programmas atjauninājumu valdības kopējā ieņēmumu un izdevumu līmeņa mērķi kopumā ir sasniegti. Procentuāli no IKP abi rādītāji ir nedaudz zemāki par Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē noteiktajiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē un jaunajā programmas atjauninājumā vispārējās valdības deficīts 2006. gadam ir novērtēts 4,6 % apjomā no IKP, kam būtu jāatbilst stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā noteiktajam mērķim. Saskaņā ar jauno programmas atjauninājumu valdības kopējā ieņēmumu un izdevumu līmeņa mērķi kopumā ir sasniegti. Procentuāli no IKP abi rādītāji ir nedaudz zemāki par Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē noteiktajiem.

| (4) | Programmas vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir lielās fiskālās nelīdzsvarotības pastāvīga novēršana, jo īpaši, samazinot vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2008. gadā un īstenojot turpmāku budžeta konsolidāciju pēc tam. Visā programmas laikposmā ir plānoti būtiski pasākumi fiskālās konsolidācijas jomā: ir mērķis pakāpeniski samazināt budžeta deficītu no 4,6 % no IKP 2006. gadā līdz 0,4 % no IKP 2010. gadā; primārās bilances korekcijas programma ir līdzīga, panākot uzlabojumu no deficīta 1,7 % apjomā no IKP 2006. gadā līdz pārpalikumam 2,5 % apjomā 2010. gadā. Plānotais deficīta samazinājums ir jāpanāk, galvenokārt ierobežojot primāros izdevumus, kuru vispārējais līmenis ir jāsamazina reālā izteiksmē programmas darbības laikā ar strukturāliem korektīvajiem pasākumiem, koncentrējoties uz centrālās valdības, personāla un publisko dienestu pārstrukturēšanu, kā arī sociālās drošības un veselības aizsardzības izdevumu kontrolēšanu. Programmas pirmajos gados fiskālo konsolidāciju veicina arī lielāki nodokļu ieņēmumi, galvenokārt no dažu tarifu likmju paaugstināšanas un nodokļu priekšrocību samazināšanas, kā arī turpmāki centieni cīņā pret krāpšanu un nodokļu nemaksāšanu. Programma apstiprina plānoto korekciju, kas izklāstīta stabilitātes programmas 2005. gada decembra atjauninājumā, neraugoties uz gandrīz nemainīto makroekonomikas scenāriju. |
| --- | --- |

(4)

Programmas vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir lielās fiskālās nelīdzsvarotības pastāvīga novēršana, jo īpaši, samazinot vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2008. gadā un īstenojot turpmāku budžeta konsolidāciju pēc tam. Visā programmas laikposmā ir plānoti būtiski pasākumi fiskālās konsolidācijas jomā: ir mērķis pakāpeniski samazināt budžeta deficītu no 4,6 % no IKP 2006. gadā līdz 0,4 % no IKP 2010. gadā; primārās bilances korekcijas programma ir līdzīga, panākot uzlabojumu no deficīta 1,7 % apjomā no IKP 2006. gadā līdz pārpalikumam 2,5 % apjomā 2010. gadā. Plānotais deficīta samazinājums ir jāpanāk, galvenokārt ierobežojot primāros izdevumus, kuru vispārējais līmenis ir jāsamazina reālā izteiksmē programmas darbības laikā ar strukturāliem korektīvajiem pasākumiem, koncentrējoties uz centrālās valdības, personāla un publisko dienestu pārstrukturēšanu, kā arī sociālās drošības un veselības aizsardzības izdevumu kontrolēšanu. Programmas pirmajos gados fiskālo konsolidāciju veicina arī lielāki nodokļu ieņēmumi, galvenokārt no dažu tarifu likmju paaugstināšanas un nodokļu priekšrocību samazināšanas, kā arī turpmāki centieni cīņā pret krāpšanu un nodokļu nemaksāšanu. Programma apstiprina plānoto korekciju, kas izklāstīta stabilitātes programmas 2005. gada decembra atjauninājumā, neraugoties uz gandrīz nemainīto makroekonomikas scenāriju.

| (5) | Paredzēts, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina pēc kopīgi saskaņotas metodikas, uzlabosies, deficīta apjomam apmēram 3,5 % no IKP 2006. gadā samazinoties līdz 0,5 % līdz 2010. gadam. Strukturālo bilanci programmas laikposmā plānots samazināt vidēji par gandrīz 0,75 % no IKP gadā. Vidējā termiņa mērķis (VTM) programmā ietvertajam budžeta stāvoklim ir strukturālais budžeta deficīts 0,5 % apjomā no IKP, kas saskaņā ar programmu ir jāpanāk līdz 2010. gadam — vienu gadu agrāk nekā netieši plānots iepriekšējā programmā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % no IKP), to sasniedzot būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Paredzēts, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina pēc kopīgi saskaņotas metodikas, uzlabosies, deficīta apjomam apmēram 3,5 % no IKP 2006. gadā samazinoties līdz 0,5 % līdz 2010. gadam. Strukturālo bilanci programmas laikposmā plānots samazināt vidēji par gandrīz 0,75 % no IKP gadā. Vidējā termiņa mērķis (VTM) programmā ietvertajam budžeta stāvoklim ir strukturālais budžeta deficīts 0,5 % apjomā no IKP, kas saskaņā ar programmu ir jāpanāk līdz 2010. gadam — vienu gadu agrāk nekā netieši plānots iepriekšējā programmā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % no IKP), to sasniedzot būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Budžeta izpildes rezultātus ietekmē negatīvi riska faktori, kas jo īpaši rodas valdības izdevumu ierobežošanai veikto pasākumu ietekmē. Sarežģītas makroekonomiskas vides apstākļos valdība, papildus jaunajam tiesiskajam regulējumam ar mērķi uzlabot reģionālo un vietējo valdību fiskālo disciplīnu, nesen ir īstenojusi izšķirīgus pasākumus, lai risinātu izdevumu palielināšanās problēmu, jo īpaši valsts pārvaldes, veselības aprūpes un sociālās labklājības jomā. Vēl tiek gatavoti arī citi pasākumi, kuri arī daļēji attiecas uz valsts sektoru. Tomēr par gaidāmo budžeta atvieglojumu šo pasākumu rezultātā vēl aizvien ir liela neskaidrība, jo īpaši attiecībā uz 2008. gadu un turpmākajiem gadiem. Tā kā fiskālā konsolidācija lielā mērā pamatojas uz izdevumu samazināšanos, turpmākais progress, uzlabojot budžeta regulējumu un īstenojot budžeta izpildes novērtēšanas un kontroles mehānismu, arī būs noderīgs budžeta mērķu sasniegšanai. Makroekonomikas scenārijs rada risku, ka ekonomiskās darbības atjaunošanās un līdz ar to arī valsts finanšu atvieglojumi varētu būt mazāki nekā paredzēts. Pieņēmumi par nodokļu ieņēmumu elastību attiecībā pret ekonomisko attīstību 2007. gadā atkarīgi no turpmāk plānotā uzlabojuma nodokļu iekasēšanā. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta izpildes rezultātus ietekmē negatīvi riska faktori, kas jo īpaši rodas valdības izdevumu ierobežošanai veikto pasākumu ietekmē. Sarežģītas makroekonomiskas vides apstākļos valdība, papildus jaunajam tiesiskajam regulējumam ar mērķi uzlabot reģionālo un vietējo valdību fiskālo disciplīnu, nesen ir īstenojusi izšķirīgus pasākumus, lai risinātu izdevumu palielināšanās problēmu, jo īpaši valsts pārvaldes, veselības aprūpes un sociālās labklājības jomā. Vēl tiek gatavoti arī citi pasākumi, kuri arī daļēji attiecas uz valsts sektoru. Tomēr par gaidāmo budžeta atvieglojumu šo pasākumu rezultātā vēl aizvien ir liela neskaidrība, jo īpaši attiecībā uz 2008. gadu un turpmākajiem gadiem. Tā kā fiskālā konsolidācija lielā mērā pamatojas uz izdevumu samazināšanos, turpmākais progress, uzlabojot budžeta regulējumu un īstenojot budžeta izpildes novērtēšanas un kontroles mehānismu, arī būs noderīgs budžeta mērķu sasniegšanai. Makroekonomikas scenārijs rada risku, ka ekonomiskās darbības atjaunošanās un līdz ar to arī valsts finanšu atvieglojumi varētu būt mazāki nekā paredzēts. Pieņēmumi par nodokļu ieņēmumu elastību attiecībā pret ekonomisko attīstību 2007. gadā atkarīgi no turpmāk plānotā uzlabojuma nodokļu iekasēšanā.

| (7) | Ņemot vērā riska novērtējumu, budžeta nostādne programmā visumā ir atbilstīga pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam, kā to ieteikusi Padome, ja programmā paziņotie pasākumi tiek pilnīgi un efektīvi īstenoti un pastiprināti gadījumā, ja ekonomiskā izaugsme ir zemāka nekā prognozēts. Programmas mērķis pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas ir Paktam atbilstīgas korekcijas sasniegšana. Tomēr, ņemot vērā budžeta mērķu riskus, budžeta nostādne programmā var nenodrošināt pietiekamu drošības rezervi, lai līdz programmas laikposma pašām beigām parastu makroekonomisku svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % apjomā no IKP. Līdz ar to budžeta mērķu riski var traucēt sasniegt VTM līdz 2010. gadam, kā tas paredzēts programmā. Tāpēc nākamajos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas korekcija virzībā uz programmā aprakstīto VTM varētu prasīt pasākumu pastiprināšanu, lai atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā riska novērtējumu, budžeta nostādne programmā visumā ir atbilstīga pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam, kā to ieteikusi Padome, ja programmā paziņotie pasākumi tiek pilnīgi un efektīvi īstenoti un pastiprināti gadījumā, ja ekonomiskā izaugsme ir zemāka nekā prognozēts. Programmas mērķis pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas ir Paktam atbilstīgas korekcijas sasniegšana. Tomēr, ņemot vērā budžeta mērķu riskus, budžeta nostādne programmā var nenodrošināt pietiekamu drošības rezervi, lai līdz programmas laikposma pašām beigām parastu makroekonomisku svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % apjomā no IKP. Līdz ar to budžeta mērķu riski var traucēt sasniegt VTM līdz 2010. gadam, kā tas paredzēts programmā. Tāpēc nākamajos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas korekcija virzībā uz programmā aprakstīto VTM varētu prasīt pasākumu pastiprināšanu, lai atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā.

| (8) | Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā sasniedza 67,5 % no IKP, kas ir vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60 % no IKP. Parāda attiecību programmā paredzēts paaugstināt 2007. gadā un samazināt gandrīz par 6 procentu punktiem atlikušajā programmas laikposmā. Parāda attiecības dinamika pakļauta iepriekš minētajiem budžeta mērķu riskiem un ilgstošajai neskaidrībai par krājumu plūsmas korekciju, kas pagātnē sliecās būt plaša un pārsvarā tāda, kas palielina parādu. Visbeidzot, valsts uzņēmumu veiktspēja rada budžeta risku vidējā termiņā. Ņemot vērā šo risku iespējamību, parāda attiecība varētu sākt pietuvināties atsauces vērtībai programmas beigu posmā. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā sasniedza 67,5 % no IKP, kas ir vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60 % no IKP. Parāda attiecību programmā paredzēts paaugstināt 2007. gadā un samazināt gandrīz par 6 procentu punktiem atlikušajā programmas laikposmā. Parāda attiecības dinamika pakļauta iepriekš minētajiem budžeta mērķu riskiem un ilgstošajai neskaidrībai par krājumu plūsmas korekciju, kas pagātnē sliecās būt plaša un pārsvarā tāda, kas palielina parādu. Visbeidzot, valsts uzņēmumu veiktspēja rada budžeta risku vidējā termiņā. Ņemot vērā šo risku iespējamību, parāda attiecība varētu sākt pietuvināties atsauces vērtībai programmas beigu posmā.

| (9) | Lai stiprinātu valsts finanšu ilgtspējību, Portugāle nesen ir veikusi pensiju reformas. Programmas novērtējumi liecina, ka ar iedzīvotāju vecumu saistīto izdevumu vispārējs pieaugums turpmākajos gadu desmitos reformu rezultātā varētu ievērojami samazināties, lai gan saglabātos paliels. Lai gan sākotnējais budžeta stāvoklis salīdzinājumā ar 2005. gadu ir uzlabojies, tas vēl aizvien apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ir virs Līgumā norādītās atsauces vērtības. Kopumā šķiet, ka Portugāles valsts finanšu ilgtspējību apdraud liels risks. Plānotā budžeta konsolidācija, līdztekus ar esošo reformu palīdzību ierobežojot gaidāmos novecošanās izdevumus, ļautu ievērojami samazināt šos riskus. |
| --- | --- |

(9)

Lai stiprinātu valsts finanšu ilgtspējību, Portugāle nesen ir veikusi pensiju reformas. Programmas novērtējumi liecina, ka ar iedzīvotāju vecumu saistīto izdevumu vispārējs pieaugums turpmākajos gadu desmitos reformu rezultātā varētu ievērojami samazināties, lai gan saglabātos paliels. Lai gan sākotnējais budžeta stāvoklis salīdzinājumā ar 2005. gadu ir uzlabojies, tas vēl aizvien apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ir virs Līgumā norādītās atsauces vērtības. Kopumā šķiet, ka Portugāles valsts finanšu ilgtspējību apdraud liels risks. Plānotā budžeta konsolidācija, līdztekus ar esošo reformu palīdzību ierobežojot gaidāmos novecošanās izdevumus, ļautu ievērojami samazināt šos riskus.

| (10) | Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta sistemātiska informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs skaidri ņemta vērā tajā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka stabilitātes programmā plānotie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās iztirzāta saikne starp valsts pārvaldes reformu un fiskālās konsolidēšanas stratēģiju un sniegta papildinformācija par dažādiem politikas pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta sistemātiska informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs skaidri ņemta vērā tajā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka stabilitātes programmā plānotie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās iztirzāta saikne starp valsts pārvaldes reformu un fiskālās konsolidēšanas stratēģiju un sniegta papildinformācija par dažādiem politikas pasākumiem.

| (11) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu (2). Parauga struktūra dažos būtiskos punktos novirzās no rīcības kodeksā minētajiem (3). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu (2). Parauga struktūra dažos būtiskos punktos novirzās no rīcības kodeksā minētajiem (3).

Padome uzskata, ka programma kopumā atbilst pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam, ja pilnīgi un efektīvi tiek īstenoti tajā izklāstītie pasākumi un ja šie pasākumi tiek pastiprināti tad, kad ekonomiskā izaugsme ir zemāka, nekā prognozēts. Fiskālā konsolidācija arī palīdzēs stratēģijā, kas veicina konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas programma paredz atbilstīgu virzību uz vidēja termiņa mērķi, bet pastāv riski budžeta mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un arī 2005. gada 20. septembra ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome aicina Portugāli:

| i) | enerģiski īstenot programmā paredzētos strukturālos pasākumus, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2008. gadam, un būt gatavai pastiprināt šos pasākumus, lai novērstu, iespējams, mazākas nekā prognozēts ekonomiskās izaugsmes ietekmi uz budžetu; |
| --- | --- |

i)

enerģiski īstenot programmā paredzētos strukturālos pasākumus, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2008. gadam, un būt gatavai pastiprināt šos pasākumus, lai novērstu, iespējams, mazākas nekā prognozēts ekonomiskās izaugsmes ietekmi uz budžetu;

| ii) | pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas īstenot paredzēto korekciju virzībā uz VTM, vajadzības gadījumā veicot papildu pasākumus; un nodrošināt, lai tiktu atbilstīgi samazināta parāda attiecība pret IKP; |
| --- | --- |

ii)

pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas īstenot paredzēto korekciju virzībā uz VTM, vajadzības gadījumā veicot papildu pasākumus; un nodrošināt, lai tiktu atbilstīgi samazināta parāda attiecība pret IKP;

| iii) | turpināt pašreizējo valsts pārvaldes reformu; turpināt stiprināt budžeta struktūru, tostarp budžeta izpildes novērtējumu un kontroli visos vispārējās valdības līmeņos, sevišķi, lai sasniegtu plānoto izdevumu ierobežošanu. |
| --- | --- |

iii)

turpināt pašreizējo valsts pārvaldes reformu; turpināt stiprināt budžeta struktūru, tostarp budžeta izpildes novērtējumu un kontroli visos vispārējās valdības līmeņos, sevišķi, lai sasniegtu plānoto izdevumu ierobežošanu.

| iv) | ņemot vērā parāda līmeni un ar vecumu saistīto izdevumu paredzēto pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, sasniedzot VTM, kā arī nodrošinot un iespējami veicinot pieņemto pensiju reformu rezultātus. |
| --- | --- |

iv)

ņemot vērā parāda līmeni un ar vecumu saistīto izdevumu paredzēto pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, sasniedzot VTM, kā arī nodrošinot un iespējami veicinot pieņemto pensiju reformu rezultātus.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2006. g. dec. | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |
| COM 2006. g. nov. | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. dec.
   (9) | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |
| COM 2006. g. nov. | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec.
   (9) | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. dec.
   (4) | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0.2 |
| COM 2006. g. nov. (8) | – 2,0 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,5 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec.
   (4) | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 |
| COM 2006. g. nov. | – 6,0 | – 4,6 | – 4,0 | – 3,9 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | – 3,3 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |
| COM 2006. g. nov. | – 3,3 | – 1,7 | – 1,0 | – 0,7 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec.
   (4) | – 4,9 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 |
| COM 2006. g. nov. | – 5,1 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,2 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec.
   (4) | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | n.d. |
| Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2006. g. dec.
   (6) | – 4,9 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 |
| COM 2006. g. nov. (7) | – 5,1 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,2 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |
| COM 2006. g. nov. | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | n.d. | n.d. |
| SP 2005. g. dec. | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | n.d. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006 gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2006. g. dec.

0,4

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

COM 2006. g. nov.

0,4

1,2

1,5

1,7

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. dec.
   (9)

2,5

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

COM 2006. g. nov.

2,1

2,9

2,2

2,1

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.
   (9)

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. dec.
   (4)

– 2,5

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0.2

COM 2006. g. nov. (8)

– 2,0

– 2,0

– 1,8

– 1,5

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.
   (4)

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

COM 2006. g. nov.

– 6,0

– 4,6

– 4,0

– 3,9

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

– 3,3

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

COM 2006. g. nov.

– 3,3

– 1,7

– 1,0

– 0,7

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.
   (4)

– 4,9

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

COM 2006. g. nov.

– 5,1

– 3,7

– 3,2

– 3,2

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.
   (4)

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

n.d.

Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.
   (6)

– 4,9

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

COM 2006. g. nov. (7)

– 5,1

– 3,7

– 3,2

– 3,2

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

64,0

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

COM 2006. g. nov.

64,0

67,4

69,4

70,7

n.d.

n.d.

SP 2005. g. dec.

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

n.d.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006 gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Nav norādīti dati par SPCI inflāciju un valdības darbinieku kompensācijām.

(3)  Programma drīzāk ir sadalīta piecās daļās: kopsavilkums; situācija makroekonomikas un budžeta jomā; prognozes makroekonomikas un budžeta jomā; valsts finanšu ilgtspējība ilgtermiņā; un iestādes, procesi un budžeta noteikumi.

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(7)  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(8)  Pamatojoties uz aplēsēm par 1,2 % lielu potenciālo izaugsmi laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam un 1,4 % — 2008. gadā.

(9)  Private consumption deflator. Privātā patēriņa deflators.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006 gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/9

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par Slovēnijas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam

(2007/C 71/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja pirmo Slovēnijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja pirmo Slovēnijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. gada līdz 2009. gadam.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP programmas periodā pastāvīgi pieaugs par aptuveni 4 %. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP programmas periodā pastāvīgi pieaugs par aptuveni 4 %. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet ticamas.

| (3) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā vispārējās valdības deficīts ir 1,6 % no IKP, salīdzinot ar 2005. gada decembrī atjauninātajā konverģences programmā paredzēto mērķi – 1,7 % no IKP. 2006. gada prognozētais rezultāts, kas balstīts uz jaunākiem datiem, ir 1,2 % no IKP un ir zemāks nekā 2005. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā vispārējās valdības deficīts ir 1,6 % no IKP, salīdzinot ar 2005. gada decembrī atjauninātajā konverģences programmā paredzēto mērķi – 1,7 % no IKP. 2006. gada prognozētais rezultāts, kas balstīts uz jaunākiem datiem, ir 1,2 % no IKP un ir zemāks nekā 2005. gadā.

| (4) | Programmas budžeta stratēģija vērsta uz to, lai līdz 2009. gadam sasniegtu vidēja termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā, ar konsolidāciju programmas beigās. Ieņēmumi un izdevumi kā procentuālā daļa no IKP visā programmas periodā ievērojami samazināsies, tādējādi atspoguļojot notiekošo nodokļu reformu un vairākus izmaksu taupīšanas pasākumus. Plānots, ka vispārējās valdības deficīts būs aptuveni 1,5 % no IKP līdz pat 2008. gadam, kad attiecīgie rādītāji visā visumā vienlīdzīgi samazināsies. 2009. gadā deficīts samazināsies līdz 1,0 %, jo izdevumu samazinājums pārsniegs ieņēmumu zudumus. Primārā bilance sākotnēji pasliktināsies no 0,1 % no IKP 2006. gadā līdz – 0,3 % no IKP 2008. gadā, taču 2009. gadā tā uzlabosies līdz 0,3 % no IKP. Salīdzinājumā ar konverģences programmas pēdējo atjauninājumu stabilitātes programmā uz gadu atlikts mērķis sasniegt nominālo deficītu 1 % apmērā no IKP, ņemot vērā labvēlīgāku makroekonomisko scenāriju. |
| --- | --- |

(4)

Programmas budžeta stratēģija vērsta uz to, lai līdz 2009. gadam sasniegtu vidēja termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā, ar konsolidāciju programmas beigās. Ieņēmumi un izdevumi kā procentuālā daļa no IKP visā programmas periodā ievērojami samazināsies, tādējādi atspoguļojot notiekošo nodokļu reformu un vairākus izmaksu taupīšanas pasākumus. Plānots, ka vispārējās valdības deficīts būs aptuveni 1,5 % no IKP līdz pat 2008. gadam, kad attiecīgie rādītāji visā visumā vienlīdzīgi samazināsies. 2009. gadā deficīts samazināsies līdz 1,0 %, jo izdevumu samazinājums pārsniegs ieņēmumu zudumus. Primārā bilance sākotnēji pasliktināsies no 0,1 % no IKP 2006. gadā līdz – 0,3 % no IKP 2008. gadā, taču 2009. gadā tā uzlabosies līdz 0,3 % no IKP. Salīdzinājumā ar konverģences programmas pēdējo atjauninājumu stabilitātes programmā uz gadu atlikts mērķis sasniegt nominālo deficītu 1 % apmērā no IKP, ņemot vērā labvēlīgāku makroekonomisko scenāriju.

| (5) | Plānots, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar vispārīgi pieņemtu metodoloģiju, uzlabosies gandrīz par 0,25 % no IKP. Tāpat kā konverģences programmas 2005. gada decembra atjauninājumā, arī stabilitātes programmā noteiktais vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir strukturālais deficīts 1 % apmērā no IKP, ko plānots sasniegt līdz 2009. gadam — vienu gadu vēlāk, nekā paredzēts iepriekšējā programmā. Programmā šī kavēšanās saistīta ar lielu dzelzceļa projektu, kura izmaksas tiek lēstas 0,4 % no IKP 2007. gadā, 0,5 % no IKP 2008. gadā un 0,2 % no IKP 2009. gadā; kā arī daži pagaidu izdevumi. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % no IKP), to sasniedzot, būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Plānots, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar vispārīgi pieņemtu metodoloģiju, uzlabosies gandrīz par 0,25 % no IKP. Tāpat kā konverģences programmas 2005. gada decembra atjauninājumā, arī stabilitātes programmā noteiktais vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir strukturālais deficīts 1 % apmērā no IKP, ko plānots sasniegt līdz 2009. gadam — vienu gadu vēlāk, nekā paredzēts iepriekšējā programmā. Programmā šī kavēšanās saistīta ar lielu dzelzceļa projektu, kura izmaksas tiek lēstas 0,4 % no IKP 2007. gadā, 0,5 % no IKP 2008. gadā un 0,2 % no IKP 2009. gadā; kā arī daži pagaidu izdevumi. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % no IKP), to sasniedzot, būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Programmas budžeta prognožu apdraudējumi kopumā šķiet līdzsvaroti, bet budžeta rezultāti 2009. gadā varētu būt sliktāki, nekā paredzēts. No vienas puses, pieņēmumi par izaugsmi un nodokļu ieņēmumiem šķiet ticami. Turklāt Slovēnijai budžeta rezultāti pēdējos gados ir bijuši labāki, nekā prognozēts, ko sekmēja arī efektīvs budžeta mehānisms vispārējās valdības izdevumu ierobežošanai negaidītas ieņēmumu samazināšanās gadījumā. No otras puses, neraugoties uz centieniem pārstrukturēt vispārējās valdības izdevumus, obligāto izdevumu īpatsvars vēl aizvien ir ļoti liels, lai gan novērojama tendence samazināties. Vēl sīkāk jāprecizē pasākumi, kuri būs ievērojamā primāro izdevumu samazinājuma pamatā, izsakot kā procentuālu daļu no IKP, ko paziņots sasniegt 2009. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu apdraudējumi kopumā šķiet līdzsvaroti, bet budžeta rezultāti 2009. gadā varētu būt sliktāki, nekā paredzēts. No vienas puses, pieņēmumi par izaugsmi un nodokļu ieņēmumiem šķiet ticami. Turklāt Slovēnijai budžeta rezultāti pēdējos gados ir bijuši labāki, nekā prognozēts, ko sekmēja arī efektīvs budžeta mehānisms vispārējās valdības izdevumu ierobežošanai negaidītas ieņēmumu samazināšanās gadījumā. No otras puses, neraugoties uz centieniem pārstrukturēt vispārējās valdības izdevumus, obligāto izdevumu īpatsvars vēl aizvien ir ļoti liels, lai gan novērojama tendence samazināties. Vēl sīkāk jāprecizē pasākumi, kuri būs ievērojamā primāro izdevumu samazinājuma pamatā, izsakot kā procentuālu daļu no IKP, ko paziņots sasniegt 2009. gadā.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var nebūt pietiekams, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2009. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi pret 3 % IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanu, ja visā programmas darbības laikā saglabājas normālas makroekonomiskas svārstības. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi ir nepietiekams un būtu jāpastiprina, lai tas atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Konkrētāk, tiek prognozēts, ka visā programmas darbības laikā būs vērojams ekonomikas uzplaukums, taču strukturālajā bilancē nav plānoti ievērojami uzlabojumi līdz pat programmas pēdējam gadam. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var nebūt pietiekams, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2009. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi pret 3 % IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanu, ja visā programmas darbības laikā saglabājas normālas makroekonomiskas svārstības. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi ir nepietiekams un būtu jāpastiprina, lai tas atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Konkrētāk, tiek prognozēts, ka visā programmas darbības laikā būs vērojams ekonomikas uzplaukums, taču strukturālajā bilancē nav plānoti ievērojami uzlabojumi līdz pat programmas pēdējam gadam.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības parāda kopapjoms 2006. gadā ir sasniedzis 28,5 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies par 0,8 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības parāda kopapjoms 2006. gadā ir sasniedzis 28,5 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies par 0,8 procentu punktiem.

| (9) | Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Slovēnijā ir viena no lielākajām ES, galvenokārt tāpēc, ka ievērojami pieaug pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Kaut arī tiek īstenoti daži pasākumi, turpmāku reformu pasākumu īstenošana ar mērķi ierobežot ar novecošanu saistītu izdevumu būtisku palielināšanos palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Kaut arī sākotnējais budžeta stāvoklis sekmē parāda attiecības stabilizāciju vidējā termiņā, ar vājajiem strukturālajiem uzlabojumiem programmas periodā nepietiks, lai mazinātu gaidāmo novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Kopumā, šķiet, ka Slovēnijas valsts finanšu stabilitāte ir lielā mērā apdraudēta. |
| --- | --- |

(9)

Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Slovēnijā ir viena no lielākajām ES, galvenokārt tāpēc, ka ievērojami pieaug pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Kaut arī tiek īstenoti daži pasākumi, turpmāku reformu pasākumu īstenošana ar mērķi ierobežot ar novecošanu saistītu izdevumu būtisku palielināšanos palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Kaut arī sākotnējais budžeta stāvoklis sekmē parāda attiecības stabilizāciju vidējā termiņā, ar vājajiem strukturālajiem uzlabojumiem programmas periodā nepietiks, lai mazinātu gaidāmo novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Kopumā, šķiet, ka Slovēnijas valsts finanšu stabilitāte ir lielā mērā apdraudēta.

| (10) | Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par Slovēnijas 2006. gada oktobra valsts reformu programmas kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta arī informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, bet budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā visu valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajiem pasākumiem. Jo īpaši stabilitātes programmā sniegtas ziņas par valsts reformu programmā minēto nodokļu reformu, kas valsts reformu programmā minētās darbības papildina ar izdevumu pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par Slovēnijas 2006. gada oktobra valsts reformu programmas kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta arī informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, bet budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā visu valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajiem pasākumiem. Jo īpaši stabilitātes programmā sniegtas ziņas par valsts reformu programmā minēto nodokļu reformu, kas valsts reformu programmā minētās darbības papildina ar izdevumu pasākumiem.

| (11) | Programmā noteiktā budžeta stratēģija daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši korekcijas programma, kas vērsta uz VTM sasniegšanu, nav pietiekama. |
| --- | --- |

(11)

Programmā noteiktā budžeta stratēģija daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši korekcijas programma, kas vērsta uz VTM sasniegšanu, nav pietiekama.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (2).

Padome uzskata, ka, lai gan programmā ir atzīta vajadzība pēc inflācijas spiediena ierobežošanas un turpmākas fiskālās konsolidācijas, lai saglabātu tautsaimniecības stabilitāti, tajā paredzēts nepietiekams progress virzībā uz VTM, neraugoties uz optimistiskām izaugsmes prognozēm. Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Slovēnija ir aicināta:

| i) | izmantot labvēlīgos ekonomiskos apstākļus, tostarp negaidīti labu budžeta rezultātu 2006. gadā, lai paātrinātu VTM sasniegšanu; |
| --- | --- |

i)

izmantot labvēlīgos ekonomiskos apstākļus, tostarp negaidīti labu budžeta rezultātu 2006. gadā, lai paātrinātu VTM sasniegšanu;

| ii) | ņemot vērā prognozes par izdevumu pieaugumu saistībā ar novecošanos, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, stiprinot pašreizējo pensiju reformu ar papildu pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt gados vecāku ļaužu līdzdalību darba tirgū, kā arī, veicinot privātu pensiju uzkrājumu shēmu plašāku izmantošanu. |
| --- | --- |

ii)

ņemot vērā prognozes par izdevumu pieaugumu saistībā ar novecošanos, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, stiprinot pašreizējo pensiju reformu ar papildu pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt gados vecāku ļaužu līdzdalību darba tirgū, kā arī, veicinot privātu pensiju uzkrājumu shēmu plašāku izmantošanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | SP 2006. g. dec. | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |
| COM 2006. g. nov. | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2006. g. dec. | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |
| COM 2006. g. nov. | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. dec.
   (3) | – 1,2 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,1 | 0,3 |
| COM 2006. g. nov.  (7) | – 1,1 | – 0,3 | 0,0 | 0,4 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. (3) | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | – 1,4 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 |
| COM 2006. g. nov. | – 1,4 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,5 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 0,4 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 |
| COM 2006. g. nov. | 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,3 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec.
   (3) | – 0,9 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 |
| COM 2006. g. nov. | – 0,9 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,7 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (3) | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 | n.d. |
| Strukturālā bilance  (4)

  (% no IKP) | SP 2006. g. dec.
   (5) | – 0,9 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 |
| COM 2006. g. nov.  (6) | – 0,9 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,7 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | – 0,4 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,0 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |
| COM 2006. g. nov. | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | n.d. |
| Konverģences/stabilitātes programma (KP/SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

SP 2006. g. dec.

4,0

4,7

4,3

4,2

4,1

COM 2006. g. nov.

4,0

4,8

4,2

4,5

n.d.

KP 2005. g. dec.

3,9

4,0

4,0

3,8

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2006. g. dec.

2,5

2,7

2,7

2,5

2,2

COM 2006. g. nov.

2,5

2,5

2,5

2,6

n.d.

KP 2005. g. dec.

2,2

1,5

2,2

2,5

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

SP 2006. g. dec.
   (3)

– 1,2

– 0,5

– 0,3

– 0,1

0,3

COM 2006. g. nov.  (7)

– 1,1

– 0,3

0,0

0,4

n.d.

KP 2005. g. dec. (3)

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

– 1,4

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

COM 2006. g. nov.

– 1,4

– 1,6

– 1,6

– 1,5

n.d.

KP 2005. g. dec.

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

0,4

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

COM 2006. g. nov.

0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,3

n.d.

KP 2005. g. dec.

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.
   (3)

– 0,9

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

COM 2006. g. nov.

– 0,9

– 1,5

– 1,6

– 1,7

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (3)

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

n.d.

Strukturālā bilance  (4)

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.
   (5)

– 0,9

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

COM 2006. g. nov.  (6)

– 0,9

– 1,5

– 1,6

– 1,7

n.d.

KP 2005. g. dec.

– 0,4

– 1,4

– 1,4

– 1,0

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2006. g. dec.

28,0

28,5

28,2

28,3

27,7

COM 2006. g. nov.

28,0

28,4

28,0

27,6

n.d.

KP 2005. g. dec.

29,0

29,6

29,8

29,4

n.d.

Konverģences/stabilitātes programma (KP/SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti nav sniegti dati par tīro ārējo bilanci 2006.-2007. gadam, kā arī daži fakultatīvi dati par nozaru bilancēm, darba tirgus attīstību, vispārējās valdības izdevumiem pa funkcijām un parāda attīstību.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Programmā nav vienreizēju vai citu pagaidu pasākumu.

(6)  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par potenciālo izaugsmi: 3,8 % 2005. gadā un 4 % 2006.-2008. gadā.

Avots:

Konverģences/stabilitātes programma (KP/SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/12

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Dānijas konverģences programmu 2006.-2010. gadam

(2007/C 71/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Dānijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Dānijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam.

| (2) | Makroekonomikas scenārijs šīs programmas pamatā paredz, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 2,7 % 2006. gadā līdz vidēji 1,0 % pārējā programmas laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet pamatots uz ļoti piesardzīgiem pieņēmumiem par pieaugumu, jo īpaši laikā no 2008. līdz 2010. gadam sakarā ar tehnisku pieņēmumu atjauninājumā par (pozitīva) ražošanas apjoma starpības izlīdzināšanu 2010. gadā. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomikas scenārijs šīs programmas pamatā paredz, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 2,7 % 2006. gadā līdz vidēji 1,0 % pārējā programmas laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet pamatots uz ļoti piesardzīgiem pieņēmumiem par pieaugumu, jo īpaši laikā no 2008. līdz 2010. gadam sakarā ar tehnisku pieņēmumu atjauninājumā par (pozitīva) ražošanas apjoma starpības izlīdzināšanu 2010. gadā. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas.

| (3) | Attiecībā uz 2006. gadu — Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 3,2 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 2,1 % no IKP. Tas atspoguļo lielāku pieaugumu nekā gaidīts, kā arī pastāvīgi augstas enerģijas cenas, ņemot vērā ar Dānijas naftas un gāzes ražošanu saistīto ieņēmumu svarīgumu. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz 2006. gadu — Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 3,2 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 2,1 % no IKP. Tas atspoguļo lielāku pieaugumu nekā gaidīts, kā arī pastāvīgi augstas enerģijas cenas, ņemot vērā ar Dānijas naftas un gāzes ražošanu saistīto ieņēmumu svarīgumu.

| (4) | Budžeta stratēģijas mērķis ir programmas laikposmā līdz 2010. gadam saglabāt strukturālos pārpalikumus (t.i. cikliski koriģētos pārpalikumus, atskaitot vienreizējus pasākumus un citus pagaidu faktorus, kā piemēram, īpašus svārstīgos ienākumus) vidēji no 0,5 % līdz 1,5 % no IKP, kas nozīmē ievērojami samazināt vispārējās valdības parāda attiecību, lai nodrošinātu fiskālo ilgtspējību ilgtermiņā. Stratēģijas pamatā ir ierobežot izdevumus (reālā valsts patēriņa izdevumu ikgadējais pieaugums laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam ir ierobežots līdz vidēji apmēram 1 %, salīdzinot ar 0,5 % iepriekšējā atjauninājumā), saglabāt 2001. gadā ieviesto nodokļu iesaldēšanu, kā arī noteiktās reformas, lai stiprinātu darbaspēka pieejamību un nodarbinātību. Atjauninājumā paredzēts, ka pārpalikums nedaudz samazināsies no 3,1 % no IKP 2006. gadā līdz 2,8 % 2007. gadā un turpinās samazināties līdz 1,2 % 2010. gadā (no 4,7 % 2006. gadā līdz 1,8 % 2010. gadā attiecībā uz primāro pārpalikumu). Samazināšanās no 2008. gada atspoguļo ļoti piesardzīgus pieņēmumus par IKP pieaugumu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu vispārējās valdības bilance ir augstāka no 2006. līdz 2008. gadam, bet zemāka, tuvojoties programmas laikposma beigām. |
| --- | --- |

(4)

Budžeta stratēģijas mērķis ir programmas laikposmā līdz 2010. gadam saglabāt strukturālos pārpalikumus (t.i. cikliski koriģētos pārpalikumus, atskaitot vienreizējus pasākumus un citus pagaidu faktorus, kā piemēram, īpašus svārstīgos ienākumus) vidēji no 0,5 % līdz 1,5 % no IKP, kas nozīmē ievērojami samazināt vispārējās valdības parāda attiecību, lai nodrošinātu fiskālo ilgtspējību ilgtermiņā. Stratēģijas pamatā ir ierobežot izdevumus (reālā valsts patēriņa izdevumu ikgadējais pieaugums laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam ir ierobežots līdz vidēji apmēram 1 %, salīdzinot ar 0,5 % iepriekšējā atjauninājumā), saglabāt 2001. gadā ieviesto nodokļu iesaldēšanu, kā arī noteiktās reformas, lai stiprinātu darbaspēka pieejamību un nodarbinātību. Atjauninājumā paredzēts, ka pārpalikums nedaudz samazināsies no 3,1 % no IKP 2006. gadā līdz 2,8 % 2007. gadā un turpinās samazināties līdz 1,2 % 2010. gadā (no 4,7 % 2006. gadā līdz 1,8 % 2010. gadā attiecībā uz primāro pārpalikumu). Samazināšanās no 2008. gada atspoguļo ļoti piesardzīgus pieņēmumus par IKP pieaugumu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu vispārējās valdības bilance ir augstāka no 2006. līdz 2008. gadam, bet zemāka, tuvojoties programmas laikposma beigām.

| (5) | Strukturālā bilance, ko aprēķina pēc kopīgi saskaņotas metodikas, programmas laikposmā prognozēta apmēram 2 % no IKP vai labāka, paredzot nelielu lejupslīdi 2007. gadā un nelielu uzlabojumu 2008. gadā. Vidēja termiņa mērķis (VTM) programmā izklāstītajam budžeta stāvoklim ir strukturāla bilance no 0,5 % līdz 1,5 % no IKP līdz 2010. gadam, ko ar lielu drošības rezervi plānots saglabāt visā programmas laikposmā. VTM ir noteikts, lai nodrošinātu fiskālo ilgtspējību un saglabāts tāds pats kā iepriekšējā atjauninājumā, jo ir ņemts vērā, ka jaunajā programmā nav paredzēta otrā līmeņa pensiju shēma (kas iekļauta Dānijas iepriekšējās programmās) atbilstīgi Eurostat2004. gada 2. marta Lēmumam (2). Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 0,5 % apmērā no IKP), to sasniedzot, būtu sasniegts arī mērķis panākt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir ievērojami augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālais produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Strukturālā bilance, ko aprēķina pēc kopīgi saskaņotas metodikas, programmas laikposmā prognozēta apmēram 2 % no IKP vai labāka, paredzot nelielu lejupslīdi 2007. gadā un nelielu uzlabojumu 2008. gadā. Vidēja termiņa mērķis (VTM) programmā izklāstītajam budžeta stāvoklim ir strukturāla bilance no 0,5 % līdz 1,5 % no IKP līdz 2010. gadam, ko ar lielu drošības rezervi plānots saglabāt visā programmas laikposmā. VTM ir noteikts, lai nodrošinātu fiskālo ilgtspējību un saglabāts tāds pats kā iepriekšējā atjauninājumā, jo ir ņemts vērā, ka jaunajā programmā nav paredzēta otrā līmeņa pensiju shēma (kas iekļauta Dānijas iepriekšējās programmās) atbilstīgi Eurostat2004. gada 2. marta Lēmumam (2). Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 0,5 % apmērā no IKP), to sasniedzot, būtu sasniegts arī mērķis panākt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir ievērojami augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālais produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā.

| (6) | Budžeta rezultāti varētu būt labāki nekā prognozēts programmā, jo īpaši attiecībā uz 2008.-2010. gadu. Galvenokārt tas ir programmas ļoti piesardzīgā makroekonomiskā scenārija dēļ, atsverot risku, ka reālais valsts patēriņa izdevumu pieaugums varētu būt lielāks nekā plānotais. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta rezultāti varētu būt labāki nekā prognozēts programmā, jo īpaši attiecībā uz 2008.-2010. gadu. Galvenokārt tas ir programmas ļoti piesardzīgā makroekonomiskā scenārija dēļ, atsverot risku, ka reālais valsts patēriņa izdevumu pieaugums varētu būt lielāks nekā plānotais.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā programmas laikposmā saglabātu tajā paredzēto VTM. Turklāt tas panāk pietiekamu drošības rezervi, lai nevienu gadu netiktu pārkāpta deficīta robeža 3 % no IKP parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Fiskālās politikas stāvoklis, kas izriet no programmas, pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā programmas laikposmā saglabātu tajā paredzēto VTM. Turklāt tas panāk pietiekamu drošības rezervi, lai nevienu gadu netiktu pārkāpta deficīta robeža 3 % no IKP parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Fiskālās politikas stāvoklis, kas izriet no programmas, pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds ir samazinājies zem 30 % no IKP 2006. gadā, kas ir krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka kopējā parāda attiecība programmas laikposmā samazināsies vēl par 11 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds ir samazinājies zem 30 % no IKP 2006. gadā, kas ir krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka kopējā parāda attiecība programmas laikposmā samazināsies vēl par 11 procentu punktiem.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Dānijā pārsniedz vidējo ES rādītāju — to ievērojami nosaka nākamajās desmitgadēs prognozētais nosacīti lielais pieaugums pensiju izdevumos, kā daļa no IKP. Tomēr visaptverošo reformu kopuma, ko pieņēma 2006. gada jūnijā, “Nolīguma par nākotnes pārticību, labklājību un ieguldījumiem nākotnē ”vai vienkārši Labklājības nolīguma mērķis ir palielināt pensionēšanās vecumu. Gan vispārējo, gan priekšlaicīgo pensionēšanās vecumu pakāpeniski palielinās par 2 gadiem, vēlāk nosakot vecuma sliekšņus saskaņā ar izmaiņām dzīves ilgumā. Tādēļ Labklājības nolīgums veicina ilgtermiņa izdevumu tendenču ierobežošanu un tādējādi uzlabo valsts finanšu ilgtspējību. Turklāt sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz mazināt novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzēs samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai. Ņemot vērā iepriekš minēto, šķiet, ka Dānijā ir mazs risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Dānijā pārsniedz vidējo ES rādītāju — to ievērojami nosaka nākamajās desmitgadēs prognozētais nosacīti lielais pieaugums pensiju izdevumos, kā daļa no IKP. Tomēr visaptverošo reformu kopuma, ko pieņēma 2006. gada jūnijā, “Nolīguma par nākotnes pārticību, labklājību un ieguldījumiem nākotnē ”vai vienkārši Labklājības nolīguma mērķis ir palielināt pensionēšanās vecumu. Gan vispārējo, gan priekšlaicīgo pensionēšanās vecumu pakāpeniski palielinās par 2 gadiem, vēlāk nosakot vecuma sliekšņus saskaņā ar izmaiņām dzīves ilgumā. Tādēļ Labklājības nolīgums veicina ilgtermiņa izdevumu tendenču ierobežošanu un tādējādi uzlabo valsts finanšu ilgtspējību. Turklāt sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz mazināt novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzēs samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai. Ņemot vērā iepriekš minēto, šķiet, ka Dānijā ir mazs risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību.

| (10) | Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta sistemātiska informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti, abās programmās paredzēts īstenot reformas, kuru mērķis ir palielināt ilglaicīgu darbaspēka pieejamību, jo īpaši vienošanos palielināt oficiālo pensionēšanās vecumu un tādējādi sekmēt ilgāku efektīvā darba mūžu. |
| --- | --- |

(10)

Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta sistemātiska informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti, abās programmās paredzēts īstenot reformas, kuru mērķis ir palielināt ilglaicīgu darbaspēka pieejamību, jo īpaši vienošanos palielināt oficiālo pensionēšanās vecumu un tādējādi sekmēt ilgāku efektīvā darba mūžu.

| (11) | Budžeta stratēģija programmā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Budžeta stratēģija programmā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādīti stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (3). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādīti stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (3).

Padome uzskata, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija ir labs fiskālās politikas piemērs, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums  (4)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2006. g. nov.
   (5) | 3,6 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| COM 2006. g. nov. | 3,0 | 3,0 | 2,3 | 2,2 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | n.d. | 2,1 |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2006. g. nov. | 1,7 | 2 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| COM 2006. g. nov. | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 1,9 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 1,6 | 2 | 1,3 | 1,9 | n.d. | 1,8 |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2006. g. nov.
   (6) | 0,3 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| COM 2006. g. nov. (7) | – 0,6 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov.
   (5) | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | n.d. | – 0,6 |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov. | 4,0 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| COM 2006. g. nov. | 4,0 | 3,2 | 3,3 | 3,2 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 2,7 | 2,1 | 2,2 | 1,7 | n.d. | 1,9 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov. | 5,8 | 4,7 | 4,3 | 3,4 | 2,5 | 1,8 |
| COM 2006. g. nov. | 5,8 | 4,9 | 4,6 | 4,3 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 4,7 | 3,7 | 3,1 | 2,5 | n.d. | 2,7 |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov.
   (6) | 3,8 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| COM 2006. g. nov. | 4,4 | 3,3 | 3,5 | 3,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov.
   (6) | 2,9 | 2 | 2,6 | 2,3 | n.d. | 2,3 |
| Strukturālā bilance  (8)

  (% no IKP) | KP 2006. g. nov.
   (9) | 3,6 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| COM 2006. g. nov. (10) | 4,1 | 3,0 | 3,2 | 3,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 2,7 | 1,7 | 2,3 | 2,3 | n.d. | 2,3 |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov. | 36,2 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| COM 2006. g. nov. | 36,2 | 29,7 | 25,7 | 23,2 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 35,9 | 32,9 | 30,1 | 27,7 | n.d. | 22,7 |
| Avots:

  Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2006. g. nov.
   (5)

3,6

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

COM 2006. g. nov.

3,0

3,0

2,3

2,2

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

2,4

2,4

1,1

1,6

n.d.

2,1

SPCI inflācija

(%)

KP 2006. g. nov.

1,7

2

1,8

1,7

1,8

1,7

COM 2006. g. nov.

1,7

2,0

2,0

1,9

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

1,6

2

1,3

1,9

n.d.

1,8

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2006. g. nov.
   (6)

0,3

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

COM 2006. g. nov. (7)

– 0,6

– 0,2

– 0,4

– 0,6

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.
   (5)

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

n.d.

– 0,6

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.

4,0

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

COM 2006. g. nov.

4,0

3,2

3,3

3,2

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

2,7

2,1

2,2

1,7

n.d.

1,9

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.

5,8

4,7

4,3

3,4

2,5

1,8

COM 2006. g. nov.

5,8

4,9

4,6

4,3

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

4,7

3,7

3,1

2,5

n.d.

2,7

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.
   (6)

3,8

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

COM 2006. g. nov.

4,4

3,3

3,5

3,6

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.
   (6)

2,9

2

2,6

2,3

n.d.

2,3

Strukturālā bilance  (8)

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.
   (9)

3,6

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

COM 2006. g. nov. (10)

4,1

3,0

3,2

3,6

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

2,7

1,7

2,3

2,3

n.d.

2,3

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.

36,2

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

COM 2006. g. nov.

36,2

29,7

25,7

23,2

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

35,9

32,9

30,1

27,7

n.d.

22,7

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Sk. Statistikas biroja 2004. gada 2. marta Ziņu izlaidumu Nr. 30/2004 un 2004. gada 23. septembra Ziņu izlaidumu Nr. 117/2004.

(3)  Konkrēti, fakultatīvajos datos nav iekļautas krājumu plūsmas korekciju specifikācijas.

(4)  Budžeta prognozēs ir ņemta vērā Eurostat2004. gada 2. marta Lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasificēšanu ietekmi. Neņemot vērā tā ietekmi, vispārējās valdības bilance būtu 4,9 % no IKP 2005. gadā, 4,0 % 2006. gadā, 3,8 % 2007. gadā, 3,5 % 2008. gadā, 2,8 % 2009. gadā un 2,2 % 2010. gadā, bet valdības kopējais parāds būtu 35,9 % no IKP 2005. gadā, 28,6 % 2006. gadā, 24,6 % 2007. gadā, 21,5 % 2008. gadā, 19,3 % 2009. gadā un 17,8 % 2010. gadā.

(5)  Atjauninājumā par 2008., 2009. un 2010. gadu IKP pieauguma prognožu pamatā ir tehnisks pieņēmums par ražošanas apjoma starpības izlīdzināšanu 2010. gadā.

(6)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 2,2 %, 2,6 %, 2,5 % un 2,5 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

(8)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(9)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti programmā (0,3 % no IKP katru gadu laikā no 2005. līdz 2007. gadam; palielina pārpalikumu)

(10)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē, ir rezultāts iemaksu īpašo pensiju (IP) shēmā apturēšanai līdz 2007. gadam. Tā kā par iemaksām var saņemt nodokļu atlaides, novērtēts, ka to apturēšana palielinās valsts finanses par 0,3 % no IKP 2005.-2007. gadā.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/16

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Kipras konverģences programmu 2006.-2010. gadam

(2007/C 71/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Kipras konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Kipras konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam.

| (2) | Makroekonomikas scenārijs šīs programmas pamatā paredz, ka reālais IKP pieaugs no 3,7 % 2006. gadā līdz vidēji 4,1 % pārējā programmas laikā. Šis scenārijs, kas izvērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju, šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomikas scenārijs šīs programmas pamatā paredz, ka reālais IKP pieaugs no 3,7 % 2006. gadā līdz vidēji 4,1 % pārējā programmas laikā. Šis scenārijs, kas izvērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju, šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet ticamas.

| (3) | Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē vispārējās valdības budžeta deficīts ir novērtēts mazliet zem 2 % no IKP, kā arī bija paredzēts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Ņemot vērā reālo IKP pieaugumu, kas ir zemāks, nekā prognozēts iepriekšējā atjauninājumā (3,7 % nevis 4,2 %), tiek lēsts, ka kopējās izmaksas būs lielākas par plānotajām, bet tās paredz kompensēt ar lielākiem kopējiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē vispārējās valdības budžeta deficīts ir novērtēts mazliet zem 2 % no IKP, kā arī bija paredzēts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Ņemot vērā reālo IKP pieaugumu, kas ir zemāks, nekā prognozēts iepriekšējā atjauninājumā (3,7 % nevis 4,2 %), tiek lēsts, ka kopējās izmaksas būs lielākas par plānotajām, bet tās paredz kompensēt ar lielākiem kopējiem ieņēmumiem.

| (4) | Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas 2005. gadā un pārmērīga budžeta deficīta procedūras atcelšanas 2006. gada jūlijā, programmā paredz turpināt valsts finanšu konsolidāciju. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības bilance uzlabosies no deficīta 1,9 % no IKP 2006. gadā līdz līdzsvarotam stāvoklim 2010. gadā, tikai samazinot izdevumus, jo ieņēmumu attiecība programmas laikposmā nemainās. Kaut arī tiek prognozēts, ka kopējās izmaksas programmas laikā kritīsies par 1,75 procenta punktu no IKP, no kā viens procenta punkts no IKP atbilst arvien mazākajiem procentu maksājumiem, plāno, ka sociālie pabalsti palielināsies par 1,25 procentu punktu. Primāro pārpalikumu plāno palielināt no 1,5 % no IKP 2006.-2007. gadā līdz mazliet virs 2 % no IKP 2008. gadā un pēc tam saglabāt nemainīgu. Plānotā konsolidācija ir mazliet ātrāka nekā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā, makroekonomiskajam scenārijam kopumā esot līdzīgam. |
| --- | --- |

(4)

Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas 2005. gadā un pārmērīga budžeta deficīta procedūras atcelšanas 2006. gada jūlijā, programmā paredz turpināt valsts finanšu konsolidāciju. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības bilance uzlabosies no deficīta 1,9 % no IKP 2006. gadā līdz līdzsvarotam stāvoklim 2010. gadā, tikai samazinot izdevumus, jo ieņēmumu attiecība programmas laikposmā nemainās. Kaut arī tiek prognozēts, ka kopējās izmaksas programmas laikā kritīsies par 1,75 procenta punktu no IKP, no kā viens procenta punkts no IKP atbilst arvien mazākajiem procentu maksājumiem, plāno, ka sociālie pabalsti palielināsies par 1,25 procentu punktu. Primāro pārpalikumu plāno palielināt no 1,5 % no IKP 2006.-2007. gadā līdz mazliet virs 2 % no IKP 2008. gadā un pēc tam saglabāt nemainīgu. Plānotā konsolidācija ir mazliet ātrāka nekā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā, makroekonomiskajam scenārijam kopumā esot līdzīgam.

| (5) | Strukturālo bilanci (t.i. cikliski koriģēto bilanci, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar kopīgi saskaņotu metodoloģiju, tiek plānots uzlabot no deficīta apmēram 1,5 % no IKP 2006. gadā līdz pārpalikumam ap 0,25 % no IKP programmas termiņa beigās. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā, vidējā termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā paredzēto budžeta stāvokli ir strukturāls deficīts 0,5 % no IKP, kuru programmā paredzēts sasniegt līdz 2008. gadam, t.i., vienu gadu ātrāk nekā bija plānots iepriekšējā atjauninājumā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,75 % no IKP), to sasniedzot, būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Strukturālo bilanci (t.i. cikliski koriģēto bilanci, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar kopīgi saskaņotu metodoloģiju, tiek plānots uzlabot no deficīta apmēram 1,5 % no IKP 2006. gadā līdz pārpalikumam ap 0,25 % no IKP programmas termiņa beigās. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā, vidējā termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā paredzēto budžeta stāvokli ir strukturāls deficīts 0,5 % no IKP, kuru programmā paredzēts sasniegt līdz 2008. gadam, t.i., vienu gadu ātrāk nekā bija plānots iepriekšējā atjauninājumā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,75 % no IKP), to sasniedzot, būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Budžeta prognožu riski programmā šķiet samērā līdzsvaroti. Šķiet, ka 2007. gadam izvirzītais mērķis ir sasniedzams, ja to salīdzina ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi; attiecībā uz 2008. gadu, kad plānots palielināt primāro pārpalikumu, programmā ir sniegta samērā precīza informācija par pasākumiem, ar ko veicina šo korekciju. Tomēr pastāv noviržu risks izdevumos, jo ir paredzēts liels izmaksu ierobežojums un ir maz informācijas par izdevumu ierobežojumiem un to īstenošanu. No otras puses, attiecībā uz budžeta mērķu sasniegšanu līdzšinējā pieredze kopumā ir laba. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta prognožu riski programmā šķiet samērā līdzsvaroti. Šķiet, ka 2007. gadam izvirzītais mērķis ir sasniedzams, ja to salīdzina ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi; attiecībā uz 2008. gadu, kad plānots palielināt primāro pārpalikumu, programmā ir sniegta samērā precīza informācija par pasākumiem, ar ko veicina šo korekciju. Tomēr pastāv noviržu risks izdevumos, jo ir paredzēts liels izmaksu ierobežojums un ir maz informācijas par izdevumu ierobežojumiem un to īstenošanu. No otras puses, attiecībā uz budžeta mērķu sasniegšanu līdzšinējā pieredze kopumā ir laba.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Turklāt, šķiet, ka tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai parastu makroekonomisku svārstību gadījumā visā programmas periodā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % no IKP. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto VTM atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Pēc VTM sasniegšanas programmā paredzētais fiskālās politikas stāvoklis arī atbilst minētajam paktam. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Turklāt, šķiet, ka tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai parastu makroekonomisku svārstību gadījumā visā programmas periodā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % no IKP. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto VTM atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Pēc VTM sasniegšanas programmā paredzētais fiskālās politikas stāvoklis arī atbilst minētajam paktam.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā būs sasniedzis 64,75 %, kas ir vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība – 60 % no IKP. Programmā paredz, ka parāda attiecība samazināsies zem 60 % no IKP atsauces vērtības 2008. gadā un mazliet pārsniegs 46 % no IKP līdz programmas laikposma beigām. Riski attiecībā uz paredzamo parāda attiecības veidošanos kopumā šķiet līdzsvaroti. Ņemot vērā riska novērtējumu, parāda attiecība samazinās pietiekami, lai tuvotos atsauces vērtībai programmas sākotnējā periodā, un tiek plānots, ka līdz 2007. gadam tā tai pietuvosies. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā būs sasniedzis 64,75 %, kas ir vairāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība – 60 % no IKP. Programmā paredz, ka parāda attiecība samazināsies zem 60 % no IKP atsauces vērtības 2008. gadā un mazliet pārsniegs 46 % no IKP līdz programmas laikposma beigām. Riski attiecībā uz paredzamo parāda attiecības veidošanos kopumā šķiet līdzsvaroti. Ņemot vērā riska novērtējumu, parāda attiecība samazinās pietiekami, lai tuvotos atsauces vērtībai programmas sākotnējā periodā, un tiek plānots, ka līdz 2007. gadam tā tai pietuvosies.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Kiprā ir viena no lielākajām ES dalībvalstīs, to ievērojami ietekmē ļoti lielais pieaugums pensiju izmaksās, kā daļa no IKP. Sākotnējais budžeta stāvoklis palīdz daļēji mazināt prognozētās iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, bet nav pietiekams, lai to kompensētu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda apmērs pārsniedz Līgumā paredzēto atsauces vērtību. Turpinot valsts finanšu konsolidāciju un vienlaikus pieņemot pensiju reformas pasākumus, kuru mērķis būtu ierobežot ar novecošanos saistīto ievērojamo izmaksu pieaugumu, būtu iespējams — un iestādes to atzīst — samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka Kipras finanšu ilgtspējību apdraud liels risks. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Kiprā ir viena no lielākajām ES dalībvalstīs, to ievērojami ietekmē ļoti lielais pieaugums pensiju izmaksās, kā daļa no IKP. Sākotnējais budžeta stāvoklis palīdz daļēji mazināt prognozētās iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, bet nav pietiekams, lai to kompensētu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda apmērs pārsniedz Līgumā paredzēto atsauces vērtību. Turpinot valsts finanšu konsolidāciju un vienlaikus pieņemot pensiju reformas pasākumus, kuru mērķis būtu ierobežot ar novecošanos saistīto ievērojamo izmaksu pieaugumu, būtu iespējams — un iestādes to atzīst — samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka Kipras finanšu ilgtspējību apdraud liels risks.

| (10) | Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tā sniedz sistemātisku informāciju par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs, šķiet, ir skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Abas programmas jo īpaši paredz pensiju un veselības aprūpes reformu pakāpenisku īstenošanu, lai tādējādi risinātu jautājumu par iedzīvotāju novecošanos. Vajadzīgs arī veicināt mūžizglītību un turpināt palielināt darba un apmācību iespējas jauniešiem. |
| --- | --- |

(10)

Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tā sniedz sistemātisku informāciju par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs, šķiet, ir skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Abas programmas jo īpaši paredz pensiju un veselības aprūpes reformu pakāpenisku īstenošanu, lai tādējādi risinātu jautājumu par iedzīvotāju novecošanos. Vajadzīgs arī veicināt mūžizglītību un turpināt palielināt darba un apmācību iespējas jauniešiem.

| (11) | Budžeta stratēģija programmā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Budžeta stratēģija programmā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā ir sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā ir sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (2).

Padome uzskata, ka pēc pārmērīgā deficīta novēršanas 2005. gadā, pateicoties izmaksu ierobežojumiem un saistībā ar spēcīgas izaugsmes prognozēm, ar programmu ir panākts labs progress VTM sasniegšanā programmas laikā. Paredzams, ka vispārējās valdības kopējais parāds tuvosies atsauces vērtībai 60 % no IKP līdz 2007. gadam un turpmākajos gados turpinās samazināties.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, īpaši attiecībā uz parāda līmeni un paredzēto izdevumu pieaugumu saistībā ar iedzīvotāju novecošanos, Kipra ir aicināta:

| i) | kontrolēt valsts izdevumus attiecībā uz pensijām un īstenot turpmākas reformas pensiju un veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. |
| --- | --- |

i)

kontrolēt valsts izdevumus attiecībā uz pensijām un īstenot turpmākas reformas pensiju un veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību.

| ii) | īstenot programmā paredzēto fiskālās konsolidācijas virzienu. |
| --- | --- |

ii)

īstenot programmā paredzēto fiskālās konsolidācijas virzienu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2006. gada decembris | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 |
| COM 2006. g. nov. | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. gada decembris | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2006. gada decembris | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 |
| COM 2006. g. nov. | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. gada decembris | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2006. gada decembris
   (3) | – 0,9 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 |
| COM 2006. g. nov. (7) | – 1,3 | – 1,3 | – 1,3 | – 1,3 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. gada decembris
   (3) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2006. gada decembris | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 |
| COM 2006. g. nov. | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,7 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. gada decembris | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. gada decembris | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |
| COM 2006. g. nov. | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. gada decembris | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. gada decembris
   (3) | – 2,0 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 |
| COM 2006. g. nov. | – 1,8 | – 1,4 | – 1,2 | – 1,2 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. gada decembris
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 | n.d. |
| Strukturālā bilance (4)

  (% no IKP) | KP 2006. gada decembris
   (5) | – 3,3 | – 1,9 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,1 | – 0,1 |
| COM 2006. g. nov. (6) | – 2,7 | – 1,4 | – 1,2 | – 1,2 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. gada decembris | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2006. gada decembris | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 |
| COM 2006. g. nov. | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. gada decembris | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | n.d. |
| Avots:

  Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2006. gada decembris

3,9

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

COM 2006. g. nov.

3,8

3,8

3,8

3,9

n.d.

n.d.

KP 2005. gada decembris

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2006. gada decembris

2,0

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

COM 2006. g. nov.

2,0

2,4

2,0

2,4

n.d.

n.d.

KP 2005. gada decembris

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2006. gada decembris
   (3)

– 0,9

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

COM 2006. g. nov. (7)

– 1,3

– 1,3

– 1,3

– 1,3

n.d.

n.d.

KP 2005. gada decembris
   (3)

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2006. gada decembris

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

COM 2006. g. nov.

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,7

n.d.

n.d.

KP 2005. gada decembris

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2006. gada decembris

1,1

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

COM 2006. g. nov.

1,1

1,4

1,4

1,4

n.d.

n.d.

KP 2005. gada decembris

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2006. gada decembris
   (3)

– 2,0

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

COM 2006. g. nov.

– 1,8

– 1,4

– 1,2

– 1,2

n.d.

n.d.

KP 2005. gada decembris
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

n.d.

Strukturālā bilance (4)

(% no IKP)

KP 2006. gada decembris
   (5)

– 3,3

– 1,9

– 1,0

– 0,3

– 0,1

– 0,1

COM 2006. g. nov. (6)

– 2,7

– 1,4

– 1,2

– 1,2

n.d.

n.d.

KP 2005. gada decembris

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2006. gada decembris

69,2

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

COM 2006. g. nov.

69,2

64,8

62,2

59,6

n.d.

n.d.

KP 2005. gada decembris

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

n.d.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti, nav sniegti dati par ciklisko attīstību (5. tabula) un par ieguldījumu potenciālajā IKP pieaugumā (4. punkts).

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti programmā (1,3 % no IKP 2005. gadā un 0,4 % 2006. gadā; samazina deficītu). Tie ietver 0,4 % no IKP 2005. gadā un 2006. gadā; darījumi, kas saistīti ar ES fondiem.

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs (0,9 % no IKP 2005. gadā; samazina deficītu), salīdzinot ar programmu (sk. 3. piezīmi) Komisijas dienesti nevienu darījumu, kas saistīts ar ES fondiem, neuzskatīja par vienreizēju.

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 3,9 %, 3,7 %, 3,9 % un 4,0 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/19

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2006.-2009. gadam

(2007/C 71/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Lietuvas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2006. gada līdz 2009. gadam. Atjauninājums tika iesniegts gandrīz divas nedēļas pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa — 1. decembra –, ņemot vērā izmaiņas programmas apstiprinājuma procedūrā, kurā tagad iesaistīts Parlaments. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Lietuvas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2006. gada līdz 2009. gadam. Atjauninājums tika iesniegts gandrīz divas nedēļas pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa — 1. decembra –, ņemot vērā izmaiņas programmas apstiprinājuma procedūrā, kurā tagad iesaistīts Parlaments.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums pakāpeniski samazināsies no 7,8 % 2006. gadā līdz 4,5 % 2009. gadā. Izvērtējot šo scenāriju saistībā ar pašlaik pieejamo informāciju, tas šķiet pamatots ar piesardzīgiem izaugsmes pieņēmumiem no 2007. gada. Programmas prognozes saistībā ar inflāciju šķiet zemas, ņemot vērā jaunākos pavērsienus. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums pakāpeniski samazināsies no 7,8 % 2006. gadā līdz 4,5 % 2009. gadā. Izvērtējot šo scenāriju saistībā ar pašlaik pieejamo informāciju, tas šķiet pamatots ar piesardzīgiem izaugsmes pieņēmumiem no 2007. gada. Programmas prognozes saistībā ar inflāciju šķiet zemas, ņemot vērā jaunākos pavērsienus.

| (3) | Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē tiek lēsts, ka vispārējās valdības deficīts ir 1 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 1,4 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Atjauninātajā programmā ir norādīts, ka deficīts, paredzams, sasniegs 1,2 %. Tomēr provizoriskie dati par 2006. gadu kopumā pat liecina par labāku, tuvu līdzsvaram esošu deficīta stāvokli. Minētais skaidrojams ar saimnieciskās darbības un nodarbinātības augstajiem rādītājiem, kas krietni pārsniedza paredzētos, straujāku algu pieaugumu un uzlabojumiem nodokļu iekasēšanā, ko panāca, neraugoties uz 2006. gada jūlija budžeta grozījumiem, kas palielināja izdevumus par aptuveni 0,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē tiek lēsts, ka vispārējās valdības deficīts ir 1 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 1,4 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Atjauninātajā programmā ir norādīts, ka deficīts, paredzams, sasniegs 1,2 %. Tomēr provizoriskie dati par 2006. gadu kopumā pat liecina par labāku, tuvu līdzsvaram esošu deficīta stāvokli. Minētais skaidrojams ar saimnieciskās darbības un nodarbinātības augstajiem rādītājiem, kas krietni pārsniedza paredzētos, straujāku algu pieaugumu un uzlabojumiem nodokļu iekasēšanā, ko panāca, neraugoties uz 2006. gada jūlija budžeta grozījumiem, kas palielināja izdevumus par aptuveni 0,5 % no IKP.

| (4) | Programmas galvenais mērķis ir programmas laikā pakāpeniski samazināt vispārējās valdības deficītu, lai līdz 2008. gadam panāktu vidēja termiņa mērķi (VTM, skatīt turpmāk) un līdzsvarotu budžetu 2009. gadā. Paredzams, ka primārais deficīts līdz 2007. gadam būs līdzsvarots un ka programmas perioda beigās tiks reģistrēts pārpalikums 0,8 % apmērā no IKP. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu paredzētās korekcijas ir daudz vērienīgākas, bet to īstenošana ir pārāk novirzīta uz programmas perioda beigām, kad paredzams mazāk labvēlīgs makroekonomiskais scenārijs. Paredzētā fiskālā konsolidācija ir atkarīga no ieņēmumu un IKP attiecības pieauguma, kas ir augstāks nekā izdevumu un IKP attiecības pieaugums (2,6 procentu punkti salīdzinājumā ar 1,4 procentu punktiem). Saistībā ar ieņēmumiem tikai 0,5 procentu punkti ir skaidrojami ar nodokļu līmeņa pieaugumu, ko galvenokārt izraisījuši uzlabojumi nodokļu iekasēšanā. Pieauguma pārējā daļa programmā nav norādīta, bet tā, šķiet, ir saistīta ar ES līdzekļu ieplūšanu. Izdevumos izmaiņas rodas sakarā ar valsts ieguldījumu, sociālo pabalstu un “citu ”primāro izdevumu pieaugumu, ko ne visā pilnībā kompensē valsts patēriņa ievērojama samazināšanās procentos no IKP (par vairāk nekā 2 procentu punktiem). |
| --- | --- |

(4)

Programmas galvenais mērķis ir programmas laikā pakāpeniski samazināt vispārējās valdības deficītu, lai līdz 2008. gadam panāktu vidēja termiņa mērķi (VTM, skatīt turpmāk) un līdzsvarotu budžetu 2009. gadā. Paredzams, ka primārais deficīts līdz 2007. gadam būs līdzsvarots un ka programmas perioda beigās tiks reģistrēts pārpalikums 0,8 % apmērā no IKP. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu paredzētās korekcijas ir daudz vērienīgākas, bet to īstenošana ir pārāk novirzīta uz programmas perioda beigām, kad paredzams mazāk labvēlīgs makroekonomiskais scenārijs. Paredzētā fiskālā konsolidācija ir atkarīga no ieņēmumu un IKP attiecības pieauguma, kas ir augstāks nekā izdevumu un IKP attiecības pieaugums (2,6 procentu punkti salīdzinājumā ar 1,4 procentu punktiem). Saistībā ar ieņēmumiem tikai 0,5 procentu punkti ir skaidrojami ar nodokļu līmeņa pieaugumu, ko galvenokārt izraisījuši uzlabojumi nodokļu iekasēšanā. Pieauguma pārējā daļa programmā nav norādīta, bet tā, šķiet, ir saistīta ar ES līdzekļu ieplūšanu. Izdevumos izmaiņas rodas sakarā ar valsts ieguldījumu, sociālo pabalstu un “citu ”primāro izdevumu pieaugumu, ko ne visā pilnībā kompensē valsts patēriņa ievērojama samazināšanās procentos no IKP (par vairāk nekā 2 procentu punktiem).

| (5) | Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, pakāpeniski uzlabosies no 1,75 % no IKP 2006. gadā līdz pārpalikumam 0,5 % apmērā no IKP 2009. gadā. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir strukturāls deficīts 1 % apmērā no IKP, ko programmā plānots sasniegt līdz 2008. gadam. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 2 % no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, pakāpeniski uzlabosies no 1,75 % no IKP 2006. gadā līdz pārpalikumam 0,5 % apmērā no IKP 2009. gadā. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir strukturāls deficīts 1 % apmērā no IKP, ko programmā plānots sasniegt līdz 2008. gadam. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 2 % no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Budžeta prognožu riski programmā kopumā šķiet līdzsvaroti līdz 2007. gadam, bet budžeta izpildes rezultāti no 2008. gada varētu būt sliktāki par programmā prognozētajiem. Budžeta stratēģijas pamatā ir ieņēmumu un IKP attiecības ievērojams pieaugums un būtisks valsts patēriņa un IKP attiecības samazinājums, kas varētu būt labāk pamatots, ņemot vērā to, ka vidēja termiņa sistēma valsts finanšu plānošanai un kontrolei neuzliek pietiekami stingras saistības. Lai arī prognozētā pārnešana, kas saistīta ar neparedzēti zemo deficītu 2006. gadā, liek secināt, ka 2007. gada mērķa īstenošana ir iespējama, sīkas informācijas par paredzētajiem pasākumiem trūkums vieš būtiskas neskaidrības attiecībā uz budžeta mērķu sasniegšanu no 2008. gada. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta prognožu riski programmā kopumā šķiet līdzsvaroti līdz 2007. gadam, bet budžeta izpildes rezultāti no 2008. gada varētu būt sliktāki par programmā prognozētajiem. Budžeta stratēģijas pamatā ir ieņēmumu un IKP attiecības ievērojams pieaugums un būtisks valsts patēriņa un IKP attiecības samazinājums, kas varētu būt labāk pamatots, ņemot vērā to, ka vidēja termiņa sistēma valsts finanšu plānošanai un kontrolei neuzliek pietiekami stingras saistības. Lai arī prognozētā pārnešana, kas saistīta ar neparedzēti zemo deficītu 2006. gadā, liek secināt, ka 2007. gada mērķa īstenošana ir iespējama, sīkas informācijas par paredzētajiem pasākumiem trūkums vieš būtiskas neskaidrības attiecībā uz budžeta mērķu sasniegšanu no 2008. gada.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var izrādīties neadekvāts, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr šķiet, ka tas visā programmas periodā nodrošina pietiekamu drošības rezervi pret budžeta deficīta robežvērtības (3 % no IKP) pārsniegšanu parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Saskaņā ar programmu koriģēšanas temps VTM sasniegšanai atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka korekcijām jābūt lielākām ekonomiskā uzplaukuma laikos un tās varētu būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikos. Tomēr, ņemot vērā iepriekš norādītos riskus, paredzētie strukturālie pielāgojumi ir jāstiprina, papildinot tos ar pasākumiem, lai strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijs būtu 0,5 % no IKP, kas noteikts euro zonas un VKM II dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var izrādīties neadekvāts, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr šķiet, ka tas visā programmas periodā nodrošina pietiekamu drošības rezervi pret budžeta deficīta robežvērtības (3 % no IKP) pārsniegšanu parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Saskaņā ar programmu koriģēšanas temps VTM sasniegšanai atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka korekcijām jābūt lielākām ekonomiskā uzplaukuma laikos un tās varētu būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikos. Tomēr, ņemot vērā iepriekš norādītos riskus, paredzētie strukturālie pielāgojumi ir jāstiprina, papildinot tos ar pasākumiem, lai strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijs būtu 0,5 % no IKP, kas noteikts euro zonas un VKM II dalībvalstīm.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 18,5 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība 2007.-2008. gadā saglabāsies aptuveni 19 % apmērā no IKP un pēc tam samazināsies līdz 17,75 % 2009. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 18,5 % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība 2007.-2008. gadā saglabāsies aptuveni 19 % apmērā no IKP un pēc tam samazināsies līdz 17,75 % 2009. gadā.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā Lietuvā ir zemāka nekā vidēji ES; pensiju izdevumu pieaugums īstenoto pensiju reformu ietekmē tuvākajās desmitgadēs būs neliels. Pašreizējais kopējā parāda līmenis Lietuvā ir ļoti zems, un budžeta stāvokļa uzlabošana, kā paredzēts konverģences programmas atjauninājumā, veicinātu risku saglabāšanu attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Kopumā šķiet, ka apdraudējums Lietuvas valsts finanšu ilgtspējībai ir mazs. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā Lietuvā ir zemāka nekā vidēji ES; pensiju izdevumu pieaugums īstenoto pensiju reformu ietekmē tuvākajās desmitgadēs būs neliels. Pašreizējais kopējā parāda līmenis Lietuvā ir ļoti zems, un budžeta stāvokļa uzlabošana, kā paredzēts konverģences programmas atjauninājumā, veicinātu risku saglabāšanu attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Kopumā šķiet, ka apdraudējums Lietuvas valsts finanšu ilgtspējībai ir mazs.

| (10) | Konverģences programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tomēr tajā sniegta sistemātiska informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Jo īpaši abās programmās ir uzsvērti jautājumi saistībā ar pašreizējām reformām pensiju, veselības aprūpes un nodokļu jomā. Tomēr konverģences programmā izklāstītie vispārējās valdības deficīta mērķi ir ievērojami zemākai par valsts reformu programmā izklāstītajiem. |
| --- | --- |

(10)

Konverģences programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tomēr tajā sniegta sistemātiska informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Jo īpaši abās programmās ir uzsvērti jautājumi saistībā ar pašreizējām reformām pensiju, veselības aprūpes un nodokļu jomā. Tomēr konverģences programmā izklāstītie vispārējās valdības deficīta mērķi ir ievērojami zemākai par valsts reformu programmā izklāstītajiem.

| (11) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu (2).

Padome secina, ka saistībā ar pārliecinošajām pieauguma prognozēm, programmā plānots progress pretim VTM sasniegšanai līdz 2008. gadam. Tomēr budžeta mērķu sasniegšana no 2008. gada ir apdraudēta. Stabils budžeta stāvoklis ir īpaši svarīgs, ņemot vērā spiedienu uz inflāciju un tekošo kontu.

Ņemot vērā minēto novērtējumu, Padome aicina Lietuvu:

| i) | izmantot ekonomikas uzplaukumu, lai censtos izvirzīt augstāku deficīta mērķi 2007. gadā, ņemot vērā iespējami labāku deficīta stāvokli 2006. gadā, un atbalstīt korekcijas VTM sasniegšanai ar pasākumiem, kuri nodrošinātu strukturālās bilances ikgadēju uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP, kas ir kritērijs, kurš jāievēro euro zonas un VKM II dalībvalstīm, un paredzēto uzlabojumu pēc VTM sasniegšanas. |
| --- | --- |

i)

izmantot ekonomikas uzplaukumu, lai censtos izvirzīt augstāku deficīta mērķi 2007. gadā, ņemot vērā iespējami labāku deficīta stāvokli 2006. gadā, un atbalstīt korekcijas VTM sasniegšanai ar pasākumiem, kuri nodrošinātu strukturālās bilances ikgadēju uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP, kas ir kritērijs, kurš jāievēro euro zonas un VKM II dalībvalstīm, un paredzēto uzlabojumu pēc VTM sasniegšanas.

| ii) | turpināt stiprināt vidēja termiņa sistēmu valsts finanšu plānošanai un kontrolei. |
| --- | --- |

ii)

turpināt stiprināt vidēja termiņa sistēmu valsts finanšu plānošanai un kontrolei.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2006. g. dec. | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 |
| COM 2006. g. nov. | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2006. g. dec. | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 |
| COM 2006. g. nov. | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no iespējamā IKP) | KP 2006. g. dec.
   (3) | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 |
| COM 2006. g. nov.  (7) | 1,2 | 1,4 | 0,7 | – 0,6 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (3) | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | – 0,5 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 |
| COM 2006. g. nov. | – 0,5 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 0,3 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 |
| COM 2006. g. nov. | 0,3 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 |
| COM 2006. g. nov. | – 0,8 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,2 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (3) | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 | n.d. |
| Strukturālā bilance  (4)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 |
| COM 2006. g. nov.  (6) | – 0,8 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,2 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 |
| COM 2006. g. nov. | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 | n.d. |
| Avots:

  Konverģences programma, Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2006. g. dec.

7,6

7,8

6,3

5,3

4,5

COM 2006. g. nov.

7,6

7,8

7,0

6,5

n.d.

KP 2005. g. dec.

7,0

6,0

5,3

6,8

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2006. g. dec.

2,7

3,9

4,7

3,4

3,1

COM 2006. g. nov.

2,7

3,8

4,6

3,3

n.d.

KP 2005. g. dec.

2,7

2,7

2,7

2,5

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no iespējamā IKP)

KP 2006. g. dec.
   (3)

1,9

2,4

1,6

0,1

– 1,9

COM 2006. g. nov.  (7)

1,2

1,4

0,7

– 0,6

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (3)

2,9

2,1

0,5

0,6

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

– 0,5

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

COM 2006. g. nov.

– 0,5

– 1,0

– 1,2

– 1,3

n.d.

KP 2005. g. dec.

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

0,3

– 0,4

0,0

0,4

0,8

COM 2006. g. nov.

0,3

– 0,2

– 0,4

– 0,5

n.d.

KP 2005. g. dec.

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,4

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (3)

– 1,0

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

COM 2006. g. nov.

– 0,8

– 1,4

– 1,4

– 1,2

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (3)

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

n.d.

Strukturālā bilance  (4)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

COM 2006. g. nov.  (6)

– 0,8

– 1,4

– 1,4

– 1,2

n.d.

KP 2005. g. dec.

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

18,7

18,4

19,2

19,0

17,7

COM 2006. g. nov.

18,7

18,9

19,6

19,8

n.d.

KP 2005. g. dec.

19,2

19,9

19,8

18,9

n.d.

Avots:

Konverģences programma, Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti nav iesniegti dati par krājumu plūsmas korekcijas ietekmi uz parāda līmeņa izmaiņām un aplēses par darbaspēka, kapitāla un summārās produktivitātes faktora (SPF) ietekmi uz potenciālo IKP pieaugumu. Lai aprēķinātu starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, tika izmantota Hodrika–Preskota filtru metode, kas rīcības kodeksā paredzēta kā iespēja dalībvalstīm, kuras nesen pievienojušās.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(6)  Nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu, kas minēti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs.

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 7,9 %, 7,7 %, 7,8 % un 7,9 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

Avots:

Konverģences programma, Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/23

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2006.-2010. gadam

(2007/C 71/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Ungārijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Ungārijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam.

| (2) | Programmas makroekonomiskajā scenārijā paredzēts, ka 2007. un 2008. gadā ekonomiskā aktivitāte pazemināsies fiskālās konsolidācijas pasākumu dēļ, taču 2009. gadā tiks sasniegta tāds pats izaugsmes temps kā pirms konsolidācijas. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet visnotaļ reālistisks vai pat nedaudz piesardzīgs attiecībā uz laikposmu līdz 2008. gadam, taču attiecībā uz pēdējiem programmas gadiem tas šķiet diezgan optimistisks. Programmā prognozēts, ka 2007. gadā inflācija pieaugs, bet pēc tam strauji samazināsies; tomēr prognozes par inflācijas dinamiku visā programmas periodā ir visnotaļ optimistiskas. |
| --- | --- |

(2)

Programmas makroekonomiskajā scenārijā paredzēts, ka 2007. un 2008. gadā ekonomiskā aktivitāte pazemināsies fiskālās konsolidācijas pasākumu dēļ, taču 2009. gadā tiks sasniegta tāds pats izaugsmes temps kā pirms konsolidācijas. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet visnotaļ reālistisks vai pat nedaudz piesardzīgs attiecībā uz laikposmu līdz 2008. gadam, taču attiecībā uz pēdējiem programmas gadiem tas šķiet diezgan optimistisks. Programmā prognozēts, ka 2007. gadā inflācija pieaugs, bet pēc tam strauji samazināsies; tomēr prognozes par inflācijas dinamiku visā programmas periodā ir visnotaļ optimistiskas.

| (3) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā vispārējās valdības deficīts ir 10,1 % no IKP, kas atbilst pārskatītajam mērķim 2006. gada septembra atjauninājumā (2) un jāsalīdzina ar 2005. gada decembrī atjauninātajā konverģences programmā noteikto mērķi 6,1 % no IKP. Pārsniegums, salīdzinot ar sākotnēji paredzēto deficītu, radies galvenokārt tikai izdevumu dēļ (aptuveni 5 % no IKP), ko lielākoties veido centrālo budžeta institūciju darbības izmaksas, pensiju un veselības aprūpes izdevumi un pašvaldību investīcijas. Tas arī atspoguļo autoceļu būves investīciju iekļaušanu vispārējās valdības izdevumos (1,1 % no IKP). 2006. gada vasarā pieņemto budžeta korekciju paketi 1,5 % apmērā no IKP veido pasākumi ieņēmumu palielināšanai un daži tūlītēji izdevumu samazinājumi veselības aprūpes tēriņu, gāzes cenu subsīdiju un valsts pārvaldes jomā. Paredzams, ka šiem pasākumiem (izņemot pilnīgu atsacīšanos no vispārējās budžeta rezerves 0,3 % apmērā no IKP) būs ievērojama ietekme arī 2007. gadā un vēlāk. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā vispārējās valdības deficīts ir 10,1 % no IKP, kas atbilst pārskatītajam mērķim 2006. gada septembra atjauninājumā (2) un jāsalīdzina ar 2005. gada decembrī atjauninātajā konverģences programmā noteikto mērķi 6,1 % no IKP. Pārsniegums, salīdzinot ar sākotnēji paredzēto deficītu, radies galvenokārt tikai izdevumu dēļ (aptuveni 5 % no IKP), ko lielākoties veido centrālo budžeta institūciju darbības izmaksas, pensiju un veselības aprūpes izdevumi un pašvaldību investīcijas. Tas arī atspoguļo autoceļu būves investīciju iekļaušanu vispārējās valdības izdevumos (1,1 % no IKP). 2006. gada vasarā pieņemto budžeta korekciju paketi 1,5 % apmērā no IKP veido pasākumi ieņēmumu palielināšanai un daži tūlītēji izdevumu samazinājumi veselības aprūpes tēriņu, gāzes cenu subsīdiju un valsts pārvaldes jomā. Paredzams, ka šiem pasākumiem (izņemot pilnīgu atsacīšanos no vispārējās budžeta rezerves 0,3 % apmērā no IKP) būs ievērojama ietekme arī 2007. gadā un vēlāk.

| (4) | Galvenais atjauninājuma mērķis ir līdz 2009. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu (samazinot deficītu no 10,1 % no IKP 2006. gadā līdz 3,2 % no IKP 2009. gadā (3)) atbilstīgi 2006. gada septembra atjauninājumam, makroekonomiskajam scenārijam kopumā nemainoties, un 2010. gadā veikt turpmākus samazinājumus. Primārā bilance jāuzlabo tādā pašā mērā. Plānotā korekcija paredzēta perioda sākumposmā, un gandrīz pusi no deficīta attiecības samazinājuma iecerēts panākt 2007. gadā. Plānoto nominālo korekciju programmas periodā paredzēts panākt, palielinot ieņēmumu attiecību pret IKP par gandrīz 1 procentu punktu un samazinot izdevumu attiecību pret IKP par 6,5 procentu punktiem. Sākotnējo nodokļu sloga palielinājumu 2007. gadā par 1,6 procentu punktiem no IKP pakāpeniski aizstāj ar pasākumiem, kas saistīti ar izdevumiem. Papildus izdevumu samazināšanai un budžeta iesaldēšanai, kas aizsākta kopš 2006. gada vasaras, iestādes sākušas pastiprināt izdevumu kontroli un uzlabot ar valsts finansēm saistītos institucionālos aspektus. Turklāt programmā izklāstīts plāns plaši strukturālai reformai, kuras mērķis ir nodrošināt deficīta mērķu sasniegšanu, jo īpaši programmas beigu posmā. |
| --- | --- |

(4)

Galvenais atjauninājuma mērķis ir līdz 2009. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu (samazinot deficītu no 10,1 % no IKP 2006. gadā līdz 3,2 % no IKP 2009. gadā (3)) atbilstīgi 2006. gada septembra atjauninājumam, makroekonomiskajam scenārijam kopumā nemainoties, un 2010. gadā veikt turpmākus samazinājumus. Primārā bilance jāuzlabo tādā pašā mērā. Plānotā korekcija paredzēta perioda sākumposmā, un gandrīz pusi no deficīta attiecības samazinājuma iecerēts panākt 2007. gadā. Plānoto nominālo korekciju programmas periodā paredzēts panākt, palielinot ieņēmumu attiecību pret IKP par gandrīz 1 procentu punktu un samazinot izdevumu attiecību pret IKP par 6,5 procentu punktiem. Sākotnējo nodokļu sloga palielinājumu 2007. gadā par 1,6 procentu punktiem no IKP pakāpeniski aizstāj ar pasākumiem, kas saistīti ar izdevumiem. Papildus izdevumu samazināšanai un budžeta iesaldēšanai, kas aizsākta kopš 2006. gada vasaras, iestādes sākušas pastiprināt izdevumu kontroli un uzlabot ar valsts finansēm saistītos institucionālos aspektus. Turklāt programmā izklāstīts plāns plaši strukturālai reformai, kuras mērķis ir nodrošināt deficīta mērķu sasniegšanu, jo īpaši programmas beigu posmā.

| (5) | Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, uzlabosies no 9,75 % no IKP 2006. gadā līdz 3 % programmas perioda beigās. Programmā noteiktais vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP, taču programmā nav paredzēts to sasniegt programmas periodā. Salīdzinot ar iepriekšējo programmas atjauninājumu, kurā VTM bija strukturālais deficīts 0,5 % līdz 1 % apmērā no IKP, tas ir grūtāk sasniedzams mērķis. MTO vidējā termiņa mērķis atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo iespējamo produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts strukturāls deficīts apmēram 1,5 % no IKP), to sasniedzot būtu jābūt sasniegtam arī mērķim nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. |
| --- | --- |

(5)

Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, uzlabosies no 9,75 % no IKP 2006. gadā līdz 3 % programmas perioda beigās. Programmā noteiktais vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP, taču programmā nav paredzēts to sasniegt programmas periodā. Salīdzinot ar iepriekšējo programmas atjauninājumu, kurā VTM bija strukturālais deficīts 0,5 % līdz 1 % apmērā no IKP, tas ir grūtāk sasniedzams mērķis. MTO vidējā termiņa mērķis atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo iespējamo produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts strukturāls deficīts apmēram 1,5 % no IKP), to sasniedzot būtu jābūt sasniegtam arī mērķim nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos.

| (6) | Budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki, nekā paredzēts programmā, jo īpaši no 2008. gada. Deficīta virzību apdraudošie riski, kas izriet no makroekonomiskajām prognozēm, ir kopumā līdzsvaroti attiecībā uz laika posmu līdz 2008. gadam, savukārt par prognozēto zemāks IKP pieaugums programmas pēdējos gados varētu izraisīt lielāku deficītu. Lai gan 2007. gada budžetā saskaņā ar plānu iekļauti īstermiņa izdevumu samazinājumi un īslaicīga budžeta iesaldēšana, vēl aizvien pastāv zināmas neskaidrības par efektīvu izdevumu iesaldēšanas izpildi (arī tāpēc, ka līdzīgi kontroles pasākumi 2004.–2006. gadā bija nesekmīgi). Vēl jāpārbauda, cik efektīvi ir jaunie fiskālie noteikumi un sākotnējie pasākumi, kas veikti, lai izveidotu daudzgadēju budžeta struktūru un mainītu regulāru izdevumu pārtēriņu tendenci. Valdība ir pieņēmusi lēmumus par vairākiem pasākumiem, kas jāīsteno, lai reformētu valsts pārvaldes, veselības aprūpes, pensiju, cenu subsīdiju un izglītības sistēmas. Pamatojoties uz šiem pasākumiem, budžeta rezultāti varētu būt tuvāki 2007. un 2008. gadam noteiktajiem deficīta mērķiem, nekā plānots Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē. Tomēr pilnībā jāprecizē un jāīsteno atlikušie strukturālo reformu pasākumi, kas vajadzīgi, lai aizstātu tos izdevumu ierobežošanas pasākumus, kuru darbība beidzas 2008. gada beigās. Turklāt, kā liecina pagātnes pieredze, ir risks, ka programmas pēdējos būs samazināta budžeta stingrība. Visbeidzot, ja sabiedriskā transporta uzņēmumu pārstrukturizācijas plāni nedos gaidītos rezultātus, uzņēmumu uzkrātie zaudējumi var īslaicīgi palielināt deficītu. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki, nekā paredzēts programmā, jo īpaši no 2008. gada. Deficīta virzību apdraudošie riski, kas izriet no makroekonomiskajām prognozēm, ir kopumā līdzsvaroti attiecībā uz laika posmu līdz 2008. gadam, savukārt par prognozēto zemāks IKP pieaugums programmas pēdējos gados varētu izraisīt lielāku deficītu. Lai gan 2007. gada budžetā saskaņā ar plānu iekļauti īstermiņa izdevumu samazinājumi un īslaicīga budžeta iesaldēšana, vēl aizvien pastāv zināmas neskaidrības par efektīvu izdevumu iesaldēšanas izpildi (arī tāpēc, ka līdzīgi kontroles pasākumi 2004.–2006. gadā bija nesekmīgi). Vēl jāpārbauda, cik efektīvi ir jaunie fiskālie noteikumi un sākotnējie pasākumi, kas veikti, lai izveidotu daudzgadēju budžeta struktūru un mainītu regulāru izdevumu pārtēriņu tendenci. Valdība ir pieņēmusi lēmumus par vairākiem pasākumiem, kas jāīsteno, lai reformētu valsts pārvaldes, veselības aprūpes, pensiju, cenu subsīdiju un izglītības sistēmas. Pamatojoties uz šiem pasākumiem, budžeta rezultāti varētu būt tuvāki 2007. un 2008. gadam noteiktajiem deficīta mērķiem, nekā plānots Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē. Tomēr pilnībā jāprecizē un jāīsteno atlikušie strukturālo reformu pasākumi, kas vajadzīgi, lai aizstātu tos izdevumu ierobežošanas pasākumus, kuru darbība beidzas 2008. gada beigās. Turklāt, kā liecina pagātnes pieredze, ir risks, ka programmas pēdējos būs samazināta budžeta stingrība. Visbeidzot, ja sabiedriskā transporta uzņēmumu pārstrukturizācijas plāni nedos gaidītos rezultātus, uzņēmumu uzkrātie zaudējumi var īslaicīgi palielināt deficītu.

| (7) | Ņemot vērā riska novērtējumu, kopumā šķiet, ka programmā izklāstītais budžeta stāvoklis ir tāds, lai saskaņā ar Padomes ieteikumu varētu novērst pārmērīgo deficītu līdz 2009. gadam, ar nosacījumu, ka budžeta stratēģiju pilnībā īsteno. Tas jo īpaši attiecas uz to konsolidācijas pasākumu pilnīgu īstenošanu, kas minēti 2007. gada budžetā un jaunajā programmā, ka arī uz izziņoto strukturālo reformu pasākumu sīkāku precizēšanu un savlaicīgu pieņemšanu. 2010. gadā, kad būs novērsts pārmērīgais budžeta deficīts, būtu jāpaātrina virzība uz programmā minēto VTM. Tas būtu arī pirmais solis ceļā uz pietiekamu drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta deficīta robeža – 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā, kādas patlaban nav. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā riska novērtējumu, kopumā šķiet, ka programmā izklāstītais budžeta stāvoklis ir tāds, lai saskaņā ar Padomes ieteikumu varētu novērst pārmērīgo deficītu līdz 2009. gadam, ar nosacījumu, ka budžeta stratēģiju pilnībā īsteno. Tas jo īpaši attiecas uz to konsolidācijas pasākumu pilnīgu īstenošanu, kas minēti 2007. gada budžetā un jaunajā programmā, ka arī uz izziņoto strukturālo reformu pasākumu sīkāku precizēšanu un savlaicīgu pieņemšanu. 2010. gadā, kad būs novērsts pārmērīgais budžeta deficīts, būtu jāpaātrina virzība uz programmā minēto VTM. Tas būtu arī pirmais solis ceļā uz pietiekamu drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta deficīta robeža – 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā, kādas patlaban nav.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības parāda kopapjoms 2006. gadā ir sasniedzis 67,5 % no IKP, kas ir vairāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība 2008. gadā pieaugs līdz 71,25 %. Paredzams, ka pēc 2008. gada tā atkal samazināsies un 2010. gadā atkal būs 67,5 %. Paredzams, ka parāda attiecības attīstība būs mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, parāda attiecības samazināšanās varētu nebūt pietiekama, lai līdz programmas perioda beigām sasniegtu atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības parāda kopapjoms 2006. gadā ir sasniedzis 67,5 % no IKP, kas ir vairāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība 2008. gadā pieaugs līdz 71,25 %. Paredzams, ka pēc 2008. gada tā atkal samazināsies un 2010. gadā atkal būs 67,5 %. Paredzams, ka parāda attiecības attīstība būs mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, parāda attiecības samazināšanās varētu nebūt pietiekama, lai līdz programmas perioda beigām sasniegtu atsauces vērtību.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Ungārijā ir krietni lielāka nekā vidēji ES — to ievērojami iespaido fakts, ka ilgtermiņā būtiski pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Lai gan ir sperti pirmie nozīmīgie soļi, apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējībai tiktu mazināts, pilnībā īstenojot turpmākus reformu pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, kā plānots programmā. Turklāt ir svarīgi tas, ka sākotnējais vājais budžeta stāvoklis, kas ir būtiski pasliktinājies salīdzinājumā ar 2005. gadu, apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda apmērs pārsniedz Līgumā paredzēto atsauces vērtību. Turpmāka budžeta konsolidācija saskaņā ar plānu palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka Ungārijas valsts finanšu stabilitāte ir lielā mērā apdraudēta. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Ungārijā ir krietni lielāka nekā vidēji ES — to ievērojami iespaido fakts, ka ilgtermiņā būtiski pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Lai gan ir sperti pirmie nozīmīgie soļi, apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējībai tiktu mazināts, pilnībā īstenojot turpmākus reformu pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, kā plānots programmā. Turklāt ir svarīgi tas, ka sākotnējais vājais budžeta stāvoklis, kas ir būtiski pasliktinājies salīdzinājumā ar 2005. gadu, apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda apmērs pārsniedz Līgumā paredzēto atsauces vērtību. Turpmāka budžeta konsolidācija saskaņā ar plānu palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka Ungārijas valsts finanšu stabilitāte ir lielā mērā apdraudēta.

| (10) | Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par 2006. gada oktobra Ungārijas pārskatītās valsts reformu programmas kopējo ietekmi atbilstīgi vispārējai vidēja termiņa stratēģijai. Turklāt tajā ir sniegta informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, tomēr budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti, konverģences programmā izklāstītie strukturālo reformu plāni un nesen pieņemtie pasākumi pilnībā atbilst valsts reformu programmā sniegtajam reformu plānam, jo īpaši attiecībā uz reformu pasākumiem, kas pieņemti tādās jomās kā valsts pārvalde, veselības aprūpe, pensijas, izglītība un vairākas subsīdiju sistēmas. |
| --- | --- |

(10)

Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par 2006. gada oktobra Ungārijas pārskatītās valsts reformu programmas kopējo ietekmi atbilstīgi vispārējai vidēja termiņa stratēģijai. Turklāt tajā ir sniegta informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, tomēr budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti, konverģences programmā izklāstītie strukturālo reformu plāni un nesen pieņemtie pasākumi pilnībā atbilst valsts reformu programmā sniegtajam reformu plānam, jo īpaši attiecībā uz reformu pasākumiem, kas pieņemti tādās jomās kā valsts pārvalde, veselības aprūpe, pensijas, izglītība un vairākas subsīdiju sistēmas.

| (11) | Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4).

Padome uzskata, ka programmā plānots samazināt pēdējo gadu lielo deficītu, veicot korekcijas programmas sākumposmā, un ka programma visā visumā atbilst vajadzībai novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2009. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš. Kopš 2006. gada vasaras ir veikti vairāki pasākumi ieņēmumu palielināšanai un izdevumu ierobežošanai, kā arī īstenoti valsts pārvaldes, veselības aprūpes, pensiju un izglītības reformas sākotnējie pasākumi. Tomēr deficīta un parāda mērķu sasniegšana ir apdraudēta, jo īpaši, sākot ar 2008. gadu.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un atbilstīgi 2006. gada 10. oktobra ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome mudina Ungāriju turpināt pielikt vislielākās pūles un aicina Ungāriju:

| i) | stingri īstenot 2007. gada budžetu un veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2009. gadam, vajadzības gadījumā veicot papildu pasākumus; un nodrošināt — tostarp, izmantojot papildu ienākumus, lai mazinātu budžeta deficītu, — lai parāda un IKP attiecība būtu ievirzīta stingri lejupejošā trajektorijā, vēlams līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

i)

stingri īstenot 2007. gada budžetu un veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2009. gadam, vajadzības gadījumā veicot papildu pasākumus; un nodrošināt — tostarp, izmantojot papildu ienākumus, lai mazinātu budžeta deficītu, — lai parāda un IKP attiecība būtu ievirzīta stingri lejupejošā trajektorijā, vēlams līdz 2009. gadam.

| ii) | uzlabot budžeta kontroli, pilnveidojot fiskālos noteikumus un nostiprinot valsts finanšu institucionālo struktūru, balstoties uz pirmajiem pasākumiem, kas veikti 2007. gada budžetā; |
| --- | --- |

ii)

uzlabot budžeta kontroli, pilnveidojot fiskālos noteikumus un nostiprinot valsts finanšu institucionālo struktūru, balstoties uz pirmajiem pasākumiem, kas veikti 2007. gada budžetā;

| iii) | ilglaicīgi ierobežot izdevumus, pieņemot un nekavējoties īstenojot izsludināto valsts pārvaldes un veselības aprūpes sistēmas vienkāršošanu, kā arī paredzēto izglītības sistēmas reformu; |
| --- | --- |

iii)

ilglaicīgi ierobežot izdevumus, pieņemot un nekavējoties īstenojot izsludināto valsts pārvaldes un veselības aprūpes sistēmas vienkāršošanu, kā arī paredzēto izglītības sistēmas reformu;

| iv) | ņemot vērā parāda līmeni un ar novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, nodrošinot sekmīgu virzību uz VTM sasniegšanu un veicot papildu pensiju sistēmas reformu pasākumus, kā paziņots. |
| --- | --- |

iv)

ņemot vērā parāda līmeni un ar novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, nodrošinot sekmīgu virzību uz VTM sasniegšanu un veicot papildu pensiju sistēmas reformu pasākumus, kā paziņots.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2006. g. dec. | 4,2 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 |
| COM 2006. g. nov. | 4,2 | 4,0 | 2,4 | 2,7 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. sept. | 4,1 | 4,1 | 2,2 | 2,6 | 4,1 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 4,2 | 4,3 | 4,1 | 4,1 | n.d. | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2006. g. dec. | 3,6 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| COM 2006. g. nov. | 3,5 | 3,9 | 6,8 | 3,9 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. sept. | 3,6 | 3,5 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | n.d. | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2006. g. dec.
   (5) | 0,5 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 |
| COM 2006. g. nov. (9) | 0,6 | 1,0 | 0,1 | – 0,5 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. sept.
   (5) | 0,3 | 0,8 | – 0,3 | – 0,9 | 0,0 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (5) | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 | n.d. | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | – 7,8 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 |
| COM 2006. g. nov. | – 7,8 | – 10,1 | – 7,4 | – 5,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. sept. | – 7,5 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (10) | – 7,4 | – 6,1 | – 4,7 | – 3,4 | n.d. | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | – 3,7 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 |
| COM 2006. g. nov. | – 3,7 | – 6,1 | – 2,9 | – 1,4 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. sept. | – 3,4 | – 6,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,8 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (10) | – 3,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 0,7 | n.d. | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (5) | – 8,0 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 |
| COM 2006. g. nov. | – 8,1 | – 10,5 | – 7,4 | – 5,4 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. sept.
   (5) | – 7,6 | – 10,5 | – 6,7 | – 3,9 | – 3,2 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (7) | – 8,0 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 |
| COM 2006. g. nov. (8) | – 8,5 | – 10,3 | – 6,5 | – 5,1 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. sept. | – 7,6 | – 9,7 | – 5,8 | – 3,6 | – 3,2 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 61,7 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 |
| COM 2006. g. nov. | 61,7 | 67,6 | 70,9 | 72,7 | n.d. | n.d. |
| KP 2006. g. sept. | 62,3 | 68,5 | 71,3 | 72,3 | 70,4 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (10) | 61,5 | 63,0 | 63,2 | 62,3 | n.d. | n.d. |
| Avots:

  Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2006. g. dec.

4,2

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

COM 2006. g. nov.

4,2

4,0

2,4

2,7

n.d.

n.d.

KP 2006. g. sept.

4,1

4,1

2,2

2,6

4,1

n.d.

KP 2005. g. dec.

4,2

4,3

4,1

4,1

n.d.

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2006. g. dec.

3,6

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

COM 2006. g. nov.

3,5

3,9

6,8

3,9

n.d.

n.d.

KP 2006. g. sept.

3,6

3,5

6,2

3,3

3,0

n.d.

KP 2005. g. dec.

3,5

2,1

3,0

2,4

n.d.

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2006. g. dec.
   (5)

0,5

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

COM 2006. g. nov. (9)

0,6

1,0

0,1

– 0,5

n.d.

n.d.

KP 2006. g. sept.
   (5)

0,3

0,8

– 0,3

– 0,9

0,0

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (5)

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

n.d.

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

– 7,8

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

COM 2006. g. nov.

– 7,8

– 10,1

– 7,4

– 5,6

n.d.

n.d.

KP 2006. g. sept.

– 7,5

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (10)

– 7,4

– 6,1

– 4,7

– 3,4

n.d.

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

– 3,7

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

COM 2006. g. nov.

– 3,7

– 6,1

– 2,9

– 1,4

n.d.

n.d.

KP 2006. g. sept.

– 3,4

– 6,3

– 2,4

– 0,2

0,8

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (10)

– 3,8

– 2,9

– 1,7

– 0,7

n.d.

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (5)

– 8,0

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

COM 2006. g. nov.

– 8,1

– 10,5

– 7,4

– 5,4

n.d.

n.d.

KP 2006. g. sept.
   (5)

– 7,6

– 10,5

– 6,7

– 3,9

– 3,2

n.d.

KP 2005. g. dec.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (7)

– 8,0

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3,0

– 2,9

COM 2006. g. nov. (8)

– 8,5

– 10,3

– 6,5

– 5,1

n.d.

n.d.

KP 2006. g. sept.

– 7,6

– 9,7

– 5,8

– 3,6

– 3,2

n.d.

KP 2005. g. dec.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

61,7

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

COM 2006. g. nov.

61,7

67,6

70,9

72,7

n.d.

n.d.

KP 2006. g. sept.

62,3

68,5

71,3

72,3

70,4

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (10)

61,5

63,0

63,2

62,3

n.d.

n.d.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Savā atzinumā par 2005. gada decembra konverģences programmas atjauninājumu Padome uzskatīja, ka plānotais izdevumu samazinājums 7,5 % apmērā no IKP nav pamatots ar konkrētiem pasākumiem. Tāpēc tā aicināja Ungāriju līdz 2006. gada 1. septembrim iesniegt koriģētu atjauninātu konverģences programmu, kurā būtu paredzēti konkrēti un strukturēti pasākumi, kas pilnīgi saskanētu ar tās vidējā termiņa korekcijas programmu. Atbilstīgi šim lūgumam Ungārija 2006. gada 1. septembrī Padomei un Komisijai iesniedza koriģētu konverģences programmu.

(3)  Plānotais deficīts 2009. gadā — 3,2 % no IKP — vēl aizvien pārsniegtu Līgumā noteikto robežlīmeni — 3 %. Programmā tiek pieņemts, ka Padome un Komisija ņems vērā, ka 20 % no ikgadējā sloga uz budžetu rada pensiju reforma (paredzams, ka minētajā gadā ar to saistītie izdevumi būs 0,3 % no IKP), kad tās pieņems lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta procedūras atcelšanu attiecībā uz Ungāriju (saskaņā ar grozītās Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 7. punktu, kurā noteikts, ka, ja vispārējās valdības deficīts “... ir būtiski un pakāpeniski samazinājies un sasniedzis līmeni, kas tuvs salīdzināmajai vērtībai”, Padomei un Komisijai jāņem vērā pensiju reformas lineāri regresīvās neto izmaksas, kas ietver pilnībā finansētu pensiju līmeni, un ņemot vērā rīcības kodeksa īstenošanas noteikumus).

(4)  Konkrēti, trūkst datu par valdības izdevumiem pa funkcijām un nostrādātajām stundām, valsts finanšu aktīviem un finanšu parādu; trūkst arī dažu datu par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību.

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(6)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(7)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,7 % no IKP 2006. gadā, 1,0 % no IKP 2007.gadā, 0,1 % un 2008. gadā; visi palielina deficītu).

(8)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs (0,4 % no IKP 2005. gadā; samazina deficītu). 0,3 % no IKP 2006. gadā; 0,9 % no IKP 2007. gadā un 0,3 % 2008. gadā; visi palielina deficītu).

(9)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 3,7 %, 3,6 %, 3,4 % un 3,2 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

(10)  Salīdzināmības labad budžeta skaitļi 2005. gada decembra konverģences programmā tika koriģēti, lai ietvertu ar pensiju reformu saistītās izmaksas.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/28

---

Lietas ierosināšana

(Lieta Nr.COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/08)

Komisija 2007. gada 19. martā nolēma ierosināt lietu par augstāk minēto koncentrāciju, tā kā Komisija ir konstatējusi, ka paziņotā koncentrācija rada pamatotas šaubas attiecībā uz atbilstību kopējam tirgum. Lietas ierosināšana uzsāk izmeklēšanas otro posmu attiecībā uz paziņoto koncentrāciju. Lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr.139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto koncentrāciju.

Lai nodrošinātu procedūras ievērošanu, novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 15 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France uz šādu adresi:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II 70

B-1000 Brussels

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/29

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2007/C 71/09)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | NN 4/04 (ex N 13/04) |
| Dalībvalsts | Vācijas Federatīvā Republika |
| Reģions | Schleswig-Holstein |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung — Änderung des Beihilferegimes N 326/99 |
| Juridiskais pamats | Richtlinien zur Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung in Schleswig-Holstein |
| Atbalsta veids | Atbalsta režīms |
| Mērķis | Ieguldījumi un tehniskā palīdzība |
| Atbalsta veids | Subsīdija |
| Budžets | 956 100 EUR |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Mainīga |
| Atbalsta ilgums | 2003-2006 |
| Attiecīgās nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Landesregierung Schleswig-Holstein |
| Ministerium für ländliche Räume, Landesplanung, Landwirtschaft und Tourismus |
| D-24106 Kiel |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.12.2006.

Atbalsta Nr.

NN 4/04 (ex N 13/04)

Dalībvalsts

Vācijas Federatīvā Republika

Reģions

Schleswig-Holstein

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung — Änderung des Beihilferegimes N 326/99

Juridiskais pamats

Richtlinien zur Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung in Schleswig-Holstein

Atbalsta veids

Atbalsta režīms

Mērķis

Ieguldījumi un tehniskā palīdzība

Atbalsta veids

Subsīdija

Budžets

956 100 EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte

Mainīga

Atbalsta ilgums

2003-2006

Attiecīgās nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Landesregierung Schleswig-Holstein

Ministerium für ländliche Räume, Landesplanung, Landwirtschaft und Tourismus

D-24106 Kiel

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 13.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | NN 44/06 |
| Dalībvalsts | Vācijas Federatīvā Republika |
| Reģions | Schleswig-Holstein |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | BVD-Beihilfe Richtlinien |
| Juridiskais pamats | — | Landesverordnung zum Schutz der Rinder vor eine Infektion mit dem Bovinen Virusdiarrhoe-Virus vom 13.9.2005 |

Lēmuma pieņemšanas datums

13.12.2006.

Atbalsta Nr.

NN 44/06

Dalībvalsts

Vācijas Federatīvā Republika

Reģions

Schleswig-Holstein

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

BVD-Beihilfe Richtlinien

Juridiskais pamats

—

Landesverordnung zum Schutz der Rinder vor eine Infektion mit dem Bovinen Virusdiarrhoe-Virus vom 13.9.2005

| — | BVD-Beihilfe Richtlinie |
| --- | --- |

—

BVD-Beihilfe Richtlinie

Atbalsta veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Izsargāšanās no BVD infekcijām

Atbalsta veids

Subsīdija

Budžets

1 175 000/EUR gadā

Atbalsta maksimālā intensitāte

Maksimāli 50 % no attaisnotajām izmaksām un maksimāli 100 %  par nokautu dzīvnieku

Atbalsta ilgums

2 gadi

Attiecīgās nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Ministerium für Landwirtschaft |
| --- |
| Mercatorstr. 3 |
| D-24106 Kiel |

Ministerium für Landwirtschaft

Mercatorstr. 3

D-24106 Kiel

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 6.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | NN 47/06 (ex N 445/06) |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Anglija |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Cattle Compensation Scheme: Bovine TB, Brucellosis, BSE and EBL (England) |
| Juridiskais pamats | The Animal Health Act 1981, The Tuberculosis (England) Order 2006, The Brucellosis (England) Order, The Enzootic Bovine Lekosis (England) Order 2000 and The Transmissible Spongiform Encephalopathies Regulations 2006 |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Risku pārvaldība — dzīvnieku slimības |
| Atbalsta veids | Piešķīrums |
| Budžets | 102 miljoni GBP (147 miljoni EUR) |
| Intensitāte | 100 % |
| Ilgums | 1.2.2006.-31.1.2012 |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra) |
| TB Division: Policy and Compensation Branch |
| 1A, Page Street |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Lēmuma pieņemšanas datums

6.12.2006.

Atbalsta atsauces numurs

NN 47/06 (ex N 445/06)

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Anglija

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Cattle Compensation Scheme: Bovine TB, Brucellosis, BSE and EBL (England)

Juridiskais pamats

The Animal Health Act 1981, The Tuberculosis (England) Order 2006, The Brucellosis (England) Order, The Enzootic Bovine Lekosis (England) Order 2000 and The Transmissible Spongiform Encephalopathies Regulations 2006

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Risku pārvaldība — dzīvnieku slimības

Atbalsta veids

Piešķīrums

Budžets

102 miljoni GBP (147 miljoni EUR)

Intensitāte

100 %

Ilgums

1.2.2006.-31.1.2012

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra)

TB Division: Policy and Compensation Branch

1A, Page Street

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | NN 60/06 ex N 569/06 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie
  OPEK |
| Juridiskais pamats | Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën |
| Pasākuma veids | Atbrīvojums no akcīzes nodokļa |
| Atbalsta mērķis | Atbrīvojums no akcīzes nodokļa degvielai kā kompensācija par OPEK tīras augu eļļas ražošanas papildizmaksām. CO2 emisiju samazināšana Nīderlandē |
| Atbalsta forma | Kompensācijas maksājums, atbalsts tīras augu eļļas ražošanas papildizmaksu kompensācijai |
| Budžets | 1 000 000 EUR |
| Intensitāte | Ražošanas papildizmaksu kompensācija |
| Atbalsta ilgums | 16.7.2002.-31.12.2010. |
| Attiecīgās nozares | Lauksaimniecība — enerģijas ražošana |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerie van Financiën Den Haag |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.2.2007.

Atbalsta atsauces numurs

NN 60/06 ex N 569/06

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie

OPEK

Juridiskais pamats

Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën

Pasākuma veids

Atbrīvojums no akcīzes nodokļa

Atbalsta mērķis

Atbrīvojums no akcīzes nodokļa degvielai kā kompensācija par OPEK tīras augu eļļas ražošanas papildizmaksām. CO2 emisiju samazināšana Nīderlandē

Atbalsta forma

Kompensācijas maksājums, atbalsts tīras augu eļļas ražošanas papildizmaksu kompensācijai

Budžets

1 000 000 EUR

Intensitāte

Ražošanas papildizmaksu kompensācija

Atbalsta ilgums

16.7.2002.-31.12.2010.

Attiecīgās nozares

Lauksaimniecība — enerģijas ražošana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerie van Financiën Den Haag

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Cita informācija

Atbrīvojums no akcīzes nodokļa ir apstiprinats trim kompānijām, OPEK ir viena no tām

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | NN 61/06 ex N 570/06 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie
  Solaroilsystems |
| Juridiskais pamats | Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën |
| Pasākuma veids | Atbrīvojums no akcīzes nodokļa |
| Atbalsta mērķis | Atbrīvojums no akcīzes nodokļa degvielai kā kompensācija par Solaroilsystems tīras augu eļļas ražošanas papildizmaksām. CO2 emisiju samazināšana Nīderlandē |
| Atbalsta forma | Kompensācijas maksājums, atbalsts tīras augu eļļas ražošanas papildizmaksu kompensācijai |
| Budžets | 6 800 000 EUR |
| Intensitāte | Ražošanas papildizmaksu kompensācija |
| Atbalsta ilgums | 25.6.2003.-31.12.2010. |
| Attiecīgās nozares | Lauksaimniecība — enerģijas ražošana |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerie van Financiën Den Haag |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.2.2007.

Atbalsta atsauces numurs

NN 61/06 ex N 570/06

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie

Solaroilsystems

Juridiskais pamats

Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën

Pasākuma veids

Atbrīvojums no akcīzes nodokļa

Atbalsta mērķis

Atbrīvojums no akcīzes nodokļa degvielai kā kompensācija par Solaroilsystems tīras augu eļļas ražošanas papildizmaksām. CO2 emisiju samazināšana Nīderlandē

Atbalsta forma

Kompensācijas maksājums, atbalsts tīras augu eļļas ražošanas papildizmaksu kompensācijai

Budžets

6 800 000 EUR

Intensitāte

Ražošanas papildizmaksu kompensācija

Atbalsta ilgums

25.6.2003.-31.12.2010.

Attiecīgās nozares

Lauksaimniecība — enerģijas ražošana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerie van Financiën Den Haag

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Cita informācija

Atbrīvojums no akcīzes nodokļa ir apstiprināts trim kompānijām, Solaroilsystems ir viena no tām

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/33

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/10)

Komisija 2007. gada 1. februārī nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4441. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4441. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/33

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4544 — RANK/SIG)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/11)

Komisija 2007. gada 15. martā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4544. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4544. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/34

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/12)

Komisija 2007. gada 15. martā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4560. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4560. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Dalībvalstu ierosmes

Padome

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/35

---

Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas, Itālijas Republikas, Somijas Republikas, Portugāles Republikas, Rumānijas un Zviedrijas Karalistes ierosme, lai pieņemtu Padomes lēmumu par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību

(2007/C 71/13)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 31. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 32. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

nolūkā pieņemt [Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas, Itālijas Republikas, Somijas Republikas, Portugāles Republikas, Rumānijas un Zviedrijas Karalistes] ierosmi,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Padome piešķir ļoti lielu nozīmi brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidei, kas ir būtiski svarīgi Savienībā apvienojušos valstu tautām. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Padome piešķir ļoti lielu nozīmi brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidei, kas ir būtiski svarīgi Savienībā apvienojušos valstu tautām.

| (2) | Eiropas Savienība ir izvirzījusi sev mērķi nodrošināt pilsoņiem augstas pakāpes drošību šajā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, izstrādājot dalībvalstu kopīgas procedūras policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība ir izvirzījusi sev mērķi nodrošināt pilsoņiem augstas pakāpes drošību šajā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, izstrādājot dalībvalstu kopīgas procedūras policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās.

| (3) | Eiropadome 1999. gada oktobrī Tamperes sanāksmes secinājumos apstiprināja vajadzību uzlabot informācijas apmaiņu starp dalībvalstu kompetentām iestādēm nolūkā atklāt un izmeklēt nodarījumus. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 1999. gada oktobrī Tamperes sanāksmes secinājumos apstiprināja vajadzību uzlabot informācijas apmaiņu starp dalībvalstu kompetentām iestādēm nolūkā atklāt un izmeklēt nodarījumus.

| (4) | 2004. gada novembra Hāgas programmā brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā Eiropadome pauda pārliecību, ka šajā nolūkā vajadzīga novatoriska pieeja pārrobežu tiesībaizsardzības informācijas apmaiņai. |
| --- | --- |

(4)

2004. gada novembra Hāgas programmā brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā Eiropadome pauda pārliecību, ka šajā nolūkā vajadzīga novatoriska pieeja pārrobežu tiesībaizsardzības informācijas apmaiņai.

| (5) | Eiropadome attiecīgi pauda viedokli, ka šādas informācijas apmaiņai būtu jāatbilst noteikumiem, kādus piemēro pieejamības principam. Tas nozīmē, ka tiesībaizsardzības amatpersonai vienā Savienības dalībvalstī, kurai vajadzīga informācija, lai veiktu savus pienākumus, var iegūt šo informāciju no citas dalībvalsts un ka tiesībaizsardzības iestādes šajā dalībvalstī, kuru rīcībā ir attiecīgā informācija, padarīs to pieejamu deklarētajam mērķim, ņemot vērā minētās dalībvalsts vajadzības saistībā ar nepabeigtām izmeklēšanām. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome attiecīgi pauda viedokli, ka šādas informācijas apmaiņai būtu jāatbilst noteikumiem, kādus piemēro pieejamības principam. Tas nozīmē, ka tiesībaizsardzības amatpersonai vienā Savienības dalībvalstī, kurai vajadzīga informācija, lai veiktu savus pienākumus, var iegūt šo informāciju no citas dalībvalsts un ka tiesībaizsardzības iestādes šajā dalībvalstī, kuru rīcībā ir attiecīgā informācija, padarīs to pieejamu deklarētajam mērķim, ņemot vērā minētās dalībvalsts vajadzības saistībā ar nepabeigtām izmeklēšanām.

| (6) | Eiropadome noteica 2008. gada 1. janvāri kā termiņu, līdz kuram jāizpilda šis Hāgas programmā noteiktais mērķis. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadome noteica 2008. gada 1. janvāri kā termiņu, līdz kuram jāizpilda šis Hāgas programmā noteiktais mērķis.

| (7) | Pamatlēmumā 2006/960/ TI par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu (2) izklāstīti noteikumi, ar kuru palīdzību dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes var ātri un efektīvi apmainīties ar esošo informāciju un izlūkdatiem, lai veiktu izmeklēšanu krimināllietās vai īstenotu policijas izlūkdatu vākšanas darbības. |
| --- | --- |

(7)

Pamatlēmumā 2006/960/ TI par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu (2) izklāstīti noteikumi, ar kuru palīdzību dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes var ātri un efektīvi apmainīties ar esošo informāciju un izlūkdatiem, lai veiktu izmeklēšanu krimināllietās vai īstenotu policijas izlūkdatu vākšanas darbības.

| (8) | Tomēr Hāgas programmā brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai noteikts, ka pilnībā būtu jāizmanto jauna tehnoloģija un ka vajadzētu būt arī savstarpējai piekļuvei valstu datu bāzēm. Hāgas programmā paredzēts arī, ka jaunas centralizētas Eiropas datu bāzes būtu jāveido, tikai pamatojoties uz pētījumiem, kas apliecina, ka tās dod papildu vērtību. |
| --- | --- |

(8)

Tomēr Hāgas programmā brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai noteikts, ka pilnībā būtu jāizmanto jauna tehnoloģija un ka vajadzētu būt arī savstarpējai piekļuvei valstu datu bāzēm. Hāgas programmā paredzēts arī, ka jaunas centralizētas Eiropas datu bāzes būtu jāveido, tikai pamatojoties uz pētījumiem, kas apliecina, ka tās dod papildu vērtību.

| (9) | Efektīvai starptautiskai sadarbībai ir būtiski, lai apmaiņa ar precīzu informāciju varētu notikt ātri un efektīvi. Mērķis ir ieviest procedūras, lai veicinātu ātrus, efektīvus un lētus datu apmaiņas līdzekļus. Datu kopīgai lietošanai šajās procedūrās paredz pienākumu atskaitīties un iekļauj atbilstīgas garantijas attiecībā uz datu precizitāti un drošību pārsūtīšanas un glabāšanas laikā, kā arī procedūras datu apmaiņas reģistrācijai un ierobežojumus apmaiņas ceļā iegūtās informācijas izmantošanai. |
| --- | --- |

(9)

Efektīvai starptautiskai sadarbībai ir būtiski, lai apmaiņa ar precīzu informāciju varētu notikt ātri un efektīvi. Mērķis ir ieviest procedūras, lai veicinātu ātrus, efektīvus un lētus datu apmaiņas līdzekļus. Datu kopīgai lietošanai šajās procedūrās paredz pienākumu atskaitīties un iekļauj atbilstīgas garantijas attiecībā uz datu precizitāti un drošību pārsūtīšanas un glabāšanas laikā, kā arī procedūras datu apmaiņas reģistrācijai un ierobežojumus apmaiņas ceļā iegūtās informācijas izmantošanai.

| (10) | Šīs prasības ir izpildītas ar 2005. gada 27. maija Prīmes līgumu starp Beļģijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti un Austrijas Republiku par tādas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, kas saistīta ar cīņu pret terorismu, pārrobežu noziedzību un nelegālo migrāciju. Lai panāktu abu būtisko Hāgas programmas prasību izpildi visās dalībvalstīs un tās mērķu izpildi attiecībā uz laika grafiku, jānosaka, ka Prīmes līguma būtiskās daļas ir piemērojamas visās dalībvalstīs. Tādēļ šim Padomes lēmumam vajadzētu būt balstītam uz Prīmes līguma galvenajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(10)

Šīs prasības ir izpildītas ar 2005. gada 27. maija Prīmes līgumu starp Beļģijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti un Austrijas Republiku par tādas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, kas saistīta ar cīņu pret terorismu, pārrobežu noziedzību un nelegālo migrāciju. Lai panāktu abu būtisko Hāgas programmas prasību izpildi visās dalībvalstīs un tās mērķu izpildi attiecībā uz laika grafiku, jānosaka, ka Prīmes līguma būtiskās daļas ir piemērojamas visās dalībvalstīs. Tādēļ šim Padomes lēmumam vajadzētu būt balstītam uz Prīmes līguma galvenajiem noteikumiem.

| (11) | Tādēļ šajā lēmumā būtu jāiekļauj noteikumi, kuru mērķis ir uzlabot informācijas apmaiņu un saskaņā ar kuriem dalībvalstis cita citai piešķir tiesības piekļūt savām automatizētās DNS analīzes datu bāzēm, automatizētajām pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmām un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem. Attiecībā uz datiem valsts DNS analīzes datu bāzēs un automatizētajās pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmās “atbilst/neatbilst ”sistēmai būtu jādod iespēja informācijas meklētājai dalībvalstij pieprasīt konkrētus attiecīgos personas datus no tās dalībvalsts, kura pārvalda attiecīgo datu bāzi, un vajadzības gadījumā pieprasīt papildu informāciju, izmantojot savstarpējās palīdzības procedūras. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ šajā lēmumā būtu jāiekļauj noteikumi, kuru mērķis ir uzlabot informācijas apmaiņu un saskaņā ar kuriem dalībvalstis cita citai piešķir tiesības piekļūt savām automatizētās DNS analīzes datu bāzēm, automatizētajām pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmām un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem. Attiecībā uz datiem valsts DNS analīzes datu bāzēs un automatizētajās pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmās “atbilst/neatbilst ”sistēmai būtu jādod iespēja informācijas meklētājai dalībvalstij pieprasīt konkrētus attiecīgos personas datus no tās dalībvalsts, kura pārvalda attiecīgo datu bāzi, un vajadzības gadījumā pieprasīt papildu informāciju, izmantojot savstarpējās palīdzības procedūras.

| (12) | Tas ievērojami paātrinātu esošās procedūras, dodot dalībvalstīm iespēju noskaidrot, vai kādai citai dalībvalstij ir informācija, kuru tā meklē, un ja ir — tieši kurai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(12)

Tas ievērojami paātrinātu esošās procedūras, dodot dalībvalstīm iespēju noskaidrot, vai kādai citai dalībvalstij ir informācija, kuru tā meklē, un ja ir — tieši kurai dalībvalstij.

| (13) | Pārrobežu datu salīdzināšanai būtu jāpaver jaunas iespējas noziedzības apkarošanā. Datu salīdzināšanā iegūtai informācijai būtu dalībvalstīm jādod iespēja izmantot jaunus izmeklēšanas paņēmienus, tādējādi tai būtu būtiska nozīme, palīdzot dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

(13)

Pārrobežu datu salīdzināšanai būtu jāpaver jaunas iespējas noziedzības apkarošanā. Datu salīdzināšanā iegūtai informācijai būtu dalībvalstīm jādod iespēja izmantot jaunus izmeklēšanas paņēmienus, tādējādi tai būtu būtiska nozīme, palīdzot dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm.

| (14) | Noteikumiem vajadzētu būt balstītiem uz dalībvalstu datu bāzu apvienošanu tīklā un tādējādi tiem būtu jāveido vienkāršu un efektīvu pieeju pārrobežu noziedzības apkarošanai. |
| --- | --- |

(14)

Noteikumiem vajadzētu būt balstītiem uz dalībvalstu datu bāzu apvienošanu tīklā un tādējādi tiem būtu jāveido vienkāršu un efektīvu pieeju pārrobežu noziedzības apkarošanai.

| (15) | Ar zināmiem nosacījumiem dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai sniegt personas datus un citus datus, lai uzlabotu informācijas apmaiņu saistībā ar nozīmīgiem pārrobežu notikumiem. |
| --- | --- |

(15)

Ar zināmiem nosacījumiem dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai sniegt personas datus un citus datus, lai uzlabotu informācijas apmaiņu saistībā ar nozīmīgiem pārrobežu notikumiem.

| (16) | Tā kā starptautiskā sadarbība, jo īpaši apkarojot pārrobežu noziedzību, ir jāuzlabo, šim lēmumam papildus informācijas apmaiņas uzlabošanai cita starpā būtu jārada iespēja ciešākai policijas iestāžu sadarbībai, piemēram, organizējot kopīgas drošības operācijas (piem., kopīgas patruļas) un pārrobežu iejaukšanos gadījumos, ja pastāv tūlītējs apdraudējums personas dzīvībai vai veselībai. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā starptautiskā sadarbība, jo īpaši apkarojot pārrobežu noziedzību, ir jāuzlabo, šim lēmumam papildus informācijas apmaiņas uzlabošanai cita starpā būtu jārada iespēja ciešākai policijas iestāžu sadarbībai, piemēram, organizējot kopīgas drošības operācijas (piem., kopīgas patruļas) un pārrobežu iejaukšanos gadījumos, ja pastāv tūlītējs apdraudējums personas dzīvībai vai veselībai.

| (17) | Ciešākai policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās jānotiek, ņemot vērā pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību. To būtu jāgarantē šajā lēmumā izklāstītajiem visaptverošajiem speciālajiem datu aizsardzības noteikumiem, kam vajadzētu būt pielāgotiem tās datu apmaiņas īpašajam raksturam, ko tie reglamentē. Šā lēmuma speciālajos datu aizsardzības noteikumos būtu īpaši jāņem vērā specifika, kāda piemīt pārrobežu piekļuvei datu bāzēm tiešsaistē. Tā kā tiešsaistes piekļuves apstākļos dalībvalstij, kura pārvalda šo datni, nav iespējas izdarīt iepriekšējas pārbaudes, šajā lēmumā būtu jānodrošina pārraudzība pēc tam. |
| --- | --- |

(17)

Ciešākai policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās jānotiek, ņemot vērā pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību. To būtu jāgarantē šajā lēmumā izklāstītajiem visaptverošajiem speciālajiem datu aizsardzības noteikumiem, kam vajadzētu būt pielāgotiem tās datu apmaiņas īpašajam raksturam, ko tie reglamentē. Šā lēmuma speciālajos datu aizsardzības noteikumos būtu īpaši jāņem vērā specifika, kāda piemīt pārrobežu piekļuvei datu bāzēm tiešsaistē. Tā kā tiešsaistes piekļuves apstākļos dalībvalstij, kura pārvalda šo datni, nav iespējas izdarīt iepriekšējas pārbaudes, šajā lēmumā būtu jānodrošina pārraudzība pēc tam.

| (18) | Apzinoties šā lēmuma nozīmi personu tiesību aizsardzībā un apzinoties, ka personas datu piegāde citai dalībvalstij prasa pietiekamus datu aizsardzības standartus saņēmējā dalībvalstī, dalībvalstīm būtu jānodrošina šajā lēmumā ietverto datu aizsardzības noteikumu efektīva īstenošana. |
| --- | --- |

(18)

Apzinoties šā lēmuma nozīmi personu tiesību aizsardzībā un apzinoties, ka personas datu piegāde citai dalībvalstij prasa pietiekamus datu aizsardzības standartus saņēmējā dalībvalstī, dalībvalstīm būtu jānodrošina šajā lēmumā ietverto datu aizsardzības noteikumu efektīva īstenošana.

| (19) | Tā kā šā lēmuma mērķus, konkrēti, informācijas apmaiņas uzlabošanu Eiropas Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā noziedzības apkarošanas un drošības jautājumu pārrobežu raksturu, un to, ka dalībvalstīm šajos jautājumos ir jāpaļaujas citai uz citu, kā arī to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī, Padome var pieņemt pasākumus saskaņā ar EK Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu, uz ko attiecas ES Līguma 2. pants. Saskaņā ar EK Līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā šā lēmuma mērķus, konkrēti, informācijas apmaiņas uzlabošanu Eiropas Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā noziedzības apkarošanas un drošības jautājumu pārrobežu raksturu, un to, ka dalībvalstīm šajos jautājumos ir jāpaļaujas citai uz citu, kā arī to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī, Padome var pieņemt pasākumus saskaņā ar EK Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu, uz ko attiecas ES Līguma 2. pants. Saskaņā ar EK Līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (20) | Šajā lēmumā ievēro pamattiesības un principus, kas jo īpaši iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, |
| --- | --- |

(20)

Šajā lēmumā ievēro pamattiesības un principus, kas jo īpaši iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI ASPEKTI

1. pants

Mērķis un darbības joma

Ar šo lēmumu dalībvalstis paredz pastiprināt pārrobežu sadarbību jautājumos, kas ietverti ES Līguma VI sadaļā, īpaši jautājumā par informācijas apmaiņu starp iestādēm, kas atbildīgas par kriminālu nodarījumu novēršanu un izmeklēšanu. Šajā nolūkā šis lēmums satur noteikumus šādās jomās:

| a) | noteikumi par nosacījumiem un procedūru automātiskai DNS profilu, pirkstu nospiedumu datu un konkrētu valsts piešķirtu transportlīdzekļu reģistrācijas datu pārsūtīšanai (2. nodaļa); |
| --- | --- |

a)

noteikumi par nosacījumiem un procedūru automātiskai DNS profilu, pirkstu nospiedumu datu un konkrētu valsts piešķirtu transportlīdzekļu reģistrācijas datu pārsūtīšanai (2. nodaļa);

| b) | noteikumi par nosacījumiem datu piegādei saistībā ar nozīmīgiem pārrobežu notikumiem (3. nodaļa); |
| --- | --- |

b)

noteikumi par nosacījumiem datu piegādei saistībā ar nozīmīgiem pārrobežu notikumiem (3. nodaļa);

| c) | noteikumi par nosacījumiem informācijas piegādei, lai novērstu teroristiskus nodarījumus (4. nodaļa); |
| --- | --- |

c)

noteikumi par nosacījumiem informācijas piegādei, lai novērstu teroristiskus nodarījumus (4. nodaļa);

| d) | noteikumi par nosacījumiem un procedūru, lai pastiprinātu robežu policijas sadarbību, veicot dažādus pasākumus (5. nodaļa). |
| --- | --- |

d)

noteikumi par nosacījumiem un procedūru, lai pastiprinātu robežu policijas sadarbību, veicot dažādus pasākumus (5. nodaļa).

2. NODAĻA

TIEŠSAISTES PIEKĻUVE UN LŪGUMI PĒC PAPILDU PASĀKUMIEM

1. IEDAĻA

DNS Profili

2. pants

Valsts DNS analīzes datu bāzu izveide

1.   Dalībvalstis izveido un uztur valsts DNS analīzes datu bāzes noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas vajadzībām. Šajās datu bāzēs uzglabāto datu apstrādi saistībā ar šo lēmumu veic saskaņā ar šo lēmumu un atbilstīgi apstrādei piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

2.   Lai īstenotu šo lēmumu, dalībvalstis nodrošina atsauces datu pieejamību no savu valstu DNS analīzes datu bāzēm, kā tas minēts 1. punkta pirmajā teikumā. Atsauces datos ietilpst vienīgi DNS profili, ko veido to DNS nekodētā daļa un atsauces numurs. Atsauces datos neietilpst dati, pēc kuriem var tieši noteikt datu subjektu. Atsauces datiem, kas nav saistīti ar konkrētu personu (“neidentificēti DNS profili”), ir atpazīstami kā tādi.

3.   Visas dalībvalstis informē Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datu bāzēm, kam piemēro 2. līdz 6. pantu, un 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumus saskaņā ar 33. pantu.

3. pants

Automātiska DNS profilu meklēšana

1.   Noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanai dalībvalstis ļauj citu dalībvalstu kontaktpunktiem, kas minēti 6. pantā, piekļūt atsauces datiem to DNS analīzes datu bāzēs, ļaujot veikt automātisko meklēšanu, salīdzinot DNS profilus. Meklēšanas var veikt tikai atsevišķos gadījumos un saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts tiesību aktiem.

2.   Ja automātiskajā meklēšanā parādās, ka meklētajam DNS profilam atrasti atbilstīgi dalībvalsts datu bāzē esoši DNS profili, saņēmējas dalībvalsts kontaktpunkts saņem automātisku paziņojumu par atrastās sakritības atsauces datiem. Ja sakritības neatrod, par to nosūta automātisku paziņojumu.

4. pants

Automātiska DNS profilu salīdzināšana

1.   Noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas vajadzībām dalībvalstis, savstarpēji vienojoties, ar valsts kontaktpunktu palīdzību salīdzina savu neidentificēto DNS profilu DNS datus ar visiem DNS profiliem, kas atrodas citas valsts DNS analīzes datu bāzu atsauces datos. Profilus sniedz un salīdzina automātiski. Neidentificētus DNS profilus salīdzināšanai sniedz vienīgi gadījumos, kas paredzēti pieprasījuma iesniedzējas dalībvalstis tiesību aktos.

2.   Ja dalībvalsts 1. punktā minētās salīdzināšanas rezultātā konstatē, ka kāds no sniegtajiem DNS profiliem atbilst kādam DNS profilam DNS analīzes datu bāzē, tā nekavējoties sniedz otras dalībvalsts valsts kontaktpunktam atrastās sakritības atsauces datus.

5. pants

Papildu personas datu un citas informācijas sniegšana

Ja 3. un 4. pantā minētās procedūras rezultātā atrod DNS profilu sakritību, papildu personas datu vai citu datu, kas saistīti ar atsauces datiem, sniegšanu nosaka ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, tostarp tiesiskās palīdzības noteikumiem, kas saņēmusi pieprasījumu.

6. pants

Valsts kontaktpunkts un īstenošanas pasākumi

1.   Katra dalībvalsts izraugās valsts kontaktpunktu, lai varētu sniegt 3. un 4. pantā minētos datus. Valstu kontaktpunktu pilnvaras reglamentē ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

2.   Šā lēmuma 3. un 4. pantā minēto procedūru tehnisko norisi nosaka 34. pantā minētajos īstenošanas pasākumos.

7. pants

Šūnu materiāla iegūšana un DNS profilu sniegšana

Ja notiekošā izmeklēšanā vai kriminālprocesā nav pieejams tādas konkrētas personas DNS profils, kas atrodas tās dalībvalsts teritorijā, kura saņēmusi pieprasījumu, tad šī dalībvalsts nodrošina tiesisku atbalstu, lai iegūtu un izpētītu minētās personas šūnu materiālu un lai sniegtu iegūto DNS profilu, ja:

| a) | dalībvalsts, kas pieprasījusi informāciju, precizē, kādam nolūkam informācija vajadzīga; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts, kas pieprasījusi informāciju, precizē, kādam nolūkam informācija vajadzīga;

| b) | dalībvalsts, kas pieprasījusi informāciju, iesniedz izmeklēšanas orderi vai kompetentās iestādes izsniegtu paziņojumu atbilstīgi šīs dalībvalsts tiesību aktiem, kurā norādīts, ka prasības saistībā ar šūnu materiāla ieguvi un izpēti tiks izpildītas, ja attiecīgā persona atrodas tās dalībvalsts teritorijā, kas pieprasījusi informāciju; un |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts, kas pieprasījusi informāciju, iesniedz izmeklēšanas orderi vai kompetentās iestādes izsniegtu paziņojumu atbilstīgi šīs dalībvalsts tiesību aktiem, kurā norādīts, ka prasības saistībā ar šūnu materiāla ieguvi un izpēti tiks izpildītas, ja attiecīgā persona atrodas tās dalībvalsts teritorijā, kas pieprasījusi informāciju; un

| c) | atbilstīgi tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas saņēmusi pieprasījumu, izpildītas prasības attiecībā uz šūnu materiāla ieguvi un izpēti un iegūtā DNS profila sniegšanu. |
| --- | --- |

c)

atbilstīgi tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas saņēmusi pieprasījumu, izpildītas prasības attiecībā uz šūnu materiāla ieguvi un izpēti un iegūtā DNS profila sniegšanu.

2. IEDAĻA

Pirkstu nospiedumu dati

8. pants

Pirkstu nospiedumu dati

Lai īstenotu šo lēmumu, dalībvalstis nodrošina, ka valsts automātisko pirkstu nospiedumu identificēšanas sistēmām, kas izveidotas, lai novērstu un izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, ir pieejami datu bāzes atsauces dati. Atsauces datos ietilpst vienīgi pirkstu nospiedumu dati un atsauces numurs. Atsauces datos neietilpst dati, pēc kuriem var tieši noteikt datu subjektu. Atsauces datiem, ko nevar saistīt ar konkrētu personu (“neidentificēti pirkstu nospiedumu dati”), jābūt atpazīstamiem kā tādiem.

9. pants

Automātiska pirkstu nospiedumu datu meklēšana

1.   Noziedzīgu nodarījumu novēršanai un izmeklēšanai dalībvalstis ļauj citu dalībvalstu valsts kontaktpunktiem, kā minēts 11. pantā, piekļūt atsauces datiem to automātiskajās pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmās, kas izveidotas šim mērķim, ļaujot veikt automātisko meklēšanu, salīdzinot pirkstu nospiedumu datus. Meklēšanas var veikt tikai atsevišķos gadījumos un saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas iesniegusi pieprasījumu.

2.   Pirkstu nospiedumu datu sakritības apstiprinājumu ar tās dalībvalsts atsauces datiem, kas pārvalda datu bāzi, nosaka tās dalībvalsts kontaktpunkts, kas iesniegusi pieprasījumu, izmantojot automātiski sniegtus atsauces datus, kuri vajadzīgi precīzas sakritības noteikšanai.

10. pants

Papildu personas datu un citas informācijas sniegšana

Ja 9. pantā minētās procedūras rezultātā atrod pirkstu nospiedumu datu sakritību, papildu personas datu vai citu datu, kas saistīti ar atsauces datiem, sniegšanai piemēro tās dalībvalsts tiesību aktus, tostarp tiesiskās palīdzības noteikumus, kas saņēmusi pieprasījumu.

11. pants

Valsts kontaktpunkts un īstenošanas pasākumi

1.   Katra dalībvalsts izraugās valsts kontaktpunktu, lai varētu sniegt 9. pantā minētos datus. Valsts kontaktpunktu pilnvaras reglamentē ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

2.   Šā lēmuma 9. pantā minētās procedūras tehnisko norisi nosaka 34. pantā minētajos īstenošanas pasākumos.

3. IEDAĻA

Transportlīdzekļu reģistrācijas dati

12. pants

Automātiska transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana

1.   Lai novērstu un izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, vērstos pret citiem nodarījumiem, kas nonāk meklētājas dalībvalsts tiesu vai valsts prokuratūru jurisdikcijā, kā arī lai uzturētu sabiedrisko kārtību un drošību, dalībvalstis nodrošina 2. punktā minēto citu dalībvalstu valsts kontaktpunktiem piekļuvi šādiem transportlīdzekļu reģistrācijas datiem, atsevišķos gadījumos pilnvarojot veikt automātiskās meklēšanas:

| a) | īpašnieku vai turētāju dati, un |
| --- | --- |

a)

īpašnieku vai turētāju dati, un

| b) | transportlīdzekļa dati. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa dati.

Meklēšanu drīkst veikt tikai ar pilnu šasijas numuru vai pilnu reģistrācijas numuru. Meklēšanas var veikt tikai saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas veic meklēšanu.

2.   Katra dalībvalsts izraugās valsts kontaktpunktu pieprasījumu saņemšanai, lai varētu sniegt 1. punktā minētos datus. Valsts kontaktpunktu pilnvaras reglamentē ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem. Procedūras tehnisko norisi nosaka ar 34. pantā minētajos īstenošanas pasākumos.

3. NODAĻA

LIELI PASĀKUMI

13. pants

Ar personu nesaistītu datu sniegšana

Lai novērstu noziedzīgus nodarījumus un lai uzturētu sabiedrisko kārtību un drošību lielos pārrobežu pasākumos, jo īpaši sporta pasākumos vai Eiropadomes sanāksmēs, dalībvalstis gan pēc pieprasījuma, gan pēc pašu iniciatīvas atbilstīgi tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas sniedz informāciju, viena otrai nodrošina šim gadījumam vajadzīgos ar personu nesaistītos datus.

14. pants

Personas datu sniegšana

1.   Lai novērstu noziedzīgus nodarījumus un lai uzturētu sabiedrisko kārtību un drošību lielos pārrobežu pasākumos, jo īpaši sporta pasākumos vai Eiropadomes sanāksmēs, dalībvalstis gan pēc pieprasījuma, gan pēc pašu iniciatīvas viena otrai nodrošina vajadzīgos personas datus, ja kāds galīgais tiesas nolēmums vai citi apstākļi liek uzskatīt, ka datu subjekts pasākumā veiks noziedzīgus nodarījumus vai apdraudēs sabiedrisko kārtību vai drošību, ciktāl šādu datu sniegšanu atļauj tās dalībvalsts tiesību akti, kura sniedz datus.

2.   Personas datus drīkst apstrādāt vienīgi 1. punktā paredzētajiem nolūkiem un konkrētajam pasākumam, kam tie bija sniegti. Dati nekavējoties jāizdzēš, kad 1. punktā minētie mērķi panākti vai tos vairs nevar panākt. Jebkurā gadījumā sniegtie dati jādzēš ne vēlāk kā pēc gada.

15. pants

Valsts kontaktpunkts

Visas dalībvalsts izraugās valsts kontaktpunktu, lai varētu sniegt 13. un 14. pantā minētos datus. Valsts kontaktpunktu pilnvaras reglamentē ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

4. NODAĻA

PASĀKUMI TERORISTISKU NODARĪJUMU NOVĒRŠANAI

16. pants

Informācijas sniegšana teroristisku nodarījumu novēršanai

1.   Lai novērstu teroristiskus nodarījumus, dalībvalstis atbilstīgi saviem tiesību aktiem atsevišķos gadījumos var pat bez pieprasījuma sniegt 3. punktā minētajiem citu dalībvalstu valsts kontaktpunktiem 2. punktā minēto personas datus un informāciju, ciktāl tas nepieciešams, ja konkrēti apstākļi liek uzskatīt, ka datu subjekts veiks noziedzīgu nodarījumu, kas minēts 1. līdz 3. pantā ES Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (3).

2.   Sniedzamie dati ietver uzvārdu, vārdu (-us), dzimšanas datumu un vietu, kā arī to apstākļu aprakstu, kas ir iemesls 1. punktā minētajam viedoklim.

3.   Katra dalībvalsts izraugās valsts kontaktpunktu informācijas apmaiņai ar citu dalībvalstu valsts kontaktpunktiem. Valsts kontaktpunktu pilnvaras reglamentē ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

4.   Ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktus, informācijas sniedzēja dalībvalsts var paredzēt nosacījumus, ar kādiem saņēmēja dalībvalsts izmanto sniegto informāciju. Šie nosacījumi ir saistoši saņēmējai dalībvalstij.

5. NODAĻA

CITI SADARBĪBAS VEIDI

17. pants

Kopējas operācijas

1.   Lai pastiprinātu policijas sadarbību, dalībvalstu izraudzītās kompetentās iestādes, uzturot sabiedrisko kārtību un drošību un novēršot noziedzīgus nodarījumus, var ieviest kopējas patruļas un citas kopējas operācijas, kurās atbildīgās amatpersonas vai citas amatpersonas (“amatpersonas”) no citām dalībvalstīm piedalās operācijās dalībvalsts teritorijā.

2.   Katra dalībvalsts kā uzņēmēja dalībvalsts atbilstīgi saviem valsts tiesību aktiem un ar norīkotājas dalībvalsts piekrišanu, var piešķirt izpildes pilnvaras norīkotāju dalībvalstu amatpersonām, kas iesaistītas kopējās operācijās, vai — ciktāl to atļauj uzņēmējas dalībvalsts tiesību akti — ļaut norīkotāju dalībvalstu amatpersonām izmantot to izpildes pilnvaras saskaņā ar norīkotājas dalībvalsts tiesību aktiem. Šādas izpildes pilnvaras drīkst izmantot vienīgi uzņēmējas dalībvalsts amatpersonu vadībā un klātbūtnē. Norīkotāju dalībvalstu amatpersonām piemēro uzņēmējas dalībvalsts valsts tiesību aktus. Uzņēmēja dalībvalsts uzņemas atbildību par viņu rīcību.

3.   Uz norīkotāju dalībvalstu amatpersonām kopējās operācijās attiecina uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes sniegtās norādes.

4.   Dalībvalstis iesniedz deklarācijas, kā minēts 33. pantā, kurās tās paredz sadarbības praktiskos aspektus.

18. pants

Atbalsts saistībā ar masu pulcēšanos un nelaimes gadījumiem

Dalībvalstu kompetentās iestādes sniedz atbalstu cita citai attiecībā uz masu pulcēšanos un līdzīgiem lieliem pasākumiem, un smagiem nelaimes gadījumiem, mēģinot novērst noziedzīgus nodarījumus un uzturot sabiedrisko kārtību un drošību ar šādām darbībām:

| a) | cik vien iespējams ātri paziņojot cita citai par to, ka radusies šāda situācija ar pārrobežu ietekmi, un apmainoties ar attiecīgo informāciju; |
| --- | --- |

a)

cik vien iespējams ātri paziņojot cita citai par to, ka radusies šāda situācija ar pārrobežu ietekmi, un apmainoties ar attiecīgo informāciju;

| b) | situācijās ar pārrobežu ietekmi veicot un saskaņojot vajadzīgos policijas pasākumus savā teritorijā; |
| --- | --- |

b)

situācijās ar pārrobežu ietekmi veicot un saskaņojot vajadzīgos policijas pasākumus savā teritorijā;

| c) | pēc tās dalībvalsts lūguma, kurā radusies minētā situācija, ciktāl tas iespējams norīkojot amatpersonas, speciālistus un konsultantus un piegādājot ekipējumu. |
| --- | --- |

c)

pēc tās dalībvalsts lūguma, kurā radusies minētā situācija, ciktāl tas iespējams norīkojot amatpersonas, speciālistus un konsultantus un piegādājot ekipējumu.

19. pants

Ieroču, munīcijas un ekipējuma izmantošana

1.   Norīkotājas dalībvalsts amatpersonas, kas iesaistītas kopējā operācijā citas dalībvalsts teritorijā, drīkst valkāt savas valsts formas tērpus. Tās drīkst nēsāt tādus ieročus, munīciju un ekipējumu, kā to atļauj norīkotājas dalībvalsts tiesību akti. Uzņēmēja dalībvalsts var aizliegt norīkotājas dalībvalsts amatpersonām nēsāt konkrētu ieroci, munīciju vai ekipējumu.

2.   Dalībvalstis iesniedz 33. pantā minētās deklarācijas, kurās tās min ieročus, munīcijas un ekipējumu, ko drīkst izmantot, tikai likumīgi aizsargājot sevi un citus. Uzņēmējas dalībvalsts amatpersonas, vadot operāciju, atsevišķos gadījumos saskaņā ar valsts tiesību aktiem var atļaut izmantot ieročus, munīciju un ekipējumu citiem nolūkiem, kas nav minēti pirmajā teikumā. Ieroču, munīcijas un ekipējuma izmantošanu reglamentē ar uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem. Kompetentās iestādes informē cita citu par atļautajiem ieročiem, munīciju un ekipējumu un to izmantošanas nosacījumiem.

3.   Ja dalībvalsts amatpersonas saskaņā ar šo lēmumu izmanto transportlīdzekļus citas dalībvalsts teritorijā, uz tām attiecas tādi paši ceļu satiksmes noteikumi kā uz uzņēmējas dalībvalsts amatpersonām, tostarp attiecībā uz braukšanas priekšrocībām un citām īpašām privilēģijām.

4.   Dalībvalstis iesniedz 33. pantā minētās deklarācijas, kurās tās paredz ieroču, munīciju un ekipējuma lietošanas praktiskos aspektus.

20. pants

Aizsardzība un atbalsts

Dalībvalstīm citu dalībvalstu amatpersonām, kas šķērso robežas, jānodrošina tāda aizsardzība un atbalsts viņu pienākumu pildīšanas laikā, kas līdzvērtīgi pašu amatpersonām nodrošinātajai aizsardzībai un atbalstam.

21. pants

Vispārēji civiltiesiskās atbildības noteikumi

1.   Ja dalībvalsts amatpersonas darbojas citā dalībvalstī, pirmā dalībvalsts atbild par visiem kaitējumiem, ko šīs amatpersonas nodarījušas savas darbības laikā, saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras teritorijā tās darbojas.

2.   Dalībvalsts, kuras teritorijā ir nodarīti 1. punktā minētie kaitējumi, novērš šos kaitējumus saskaņā ar nosacījumiem, kurus piemēro šīs valsts amatpersonu nodarītiem kaitējumiem.

3.   Dalībvalsts, kuras amatpersonas ir nodarījušas kaitējumu kādai personai citas dalībvalsts teritorijā, pilnībā atlīdzina šai dalībvalstij visas summas, ko tā izmaksājusi cietušajiem vai viņu pilnvarotajām personām.

4.   Neskarot dalībvalstu tiesību īstenošanu attiecībā uz trešām personām un izņemot 3. punktu, visas dalībvalstis 1. punktā paredzētajā gadījumā nepieprasa atlīdzību par citas dalībvalsts nodarītajiem kaitējumiem.

22. pants

Kriminālatbildība

Pret amatpersonām, kas saskaņā ar šo lēmumu darbojas citas dalībvalsts teritorijā, izturas tāpat kā pret uzņēmējas dalībvalsts amatpersonām saistībā ar jebkādiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas varētu būt veikti pret tām vai ko tās varētu būt veikušas, izņemot gadījumus, kas noteikti jebkurā citā nolīgumā, kas ir saistošs attiecīgajām dalībvalstīm.

23. pants

Darba attiecības

Uz amatpersonām, kas saskaņā ar šo lēmumu darbojas citas dalībvalsts teritorijā, joprojām attiecināmi viņu dalībvalsts nodarbinātības tiesību aktu noteikumi, jo īpaši attiecībā uz disciplinārajiem noteikumiem.

6. NODAĻA

VISPĀRĒJI DATU AIZSARDZĪBAS NOTEIKUMI

24. pants

Definīcijas un piemērošanas joma

1.   Šajā nodaļā:

| a) | “personas datu apstrāde ”ir jebkura ar personas datiem veikta darbība vai darbību kopums, ko veic ar vai bez automatizētiem līdzekļiem, piemēram, datu vākšana, reģistrēšana, organizēšana, uzglabāšana, piemērošana vai pārveidošana, šķirošana, atgūšana, apskatīšana, izmantošana, atklāšana, izmantojot piegādi, izplatīšana vai to atklāšana citādā veidā, saskaņošana, savienošana, piekļuves noslēgšana, dzēšana vai iznīcināšana. Apstrāde šā lēmuma nozīmē ietver arī informēšanu par to, vai ir atrasta atbilstība; |
| --- | --- |

a)

“personas datu apstrāde ”ir jebkura ar personas datiem veikta darbība vai darbību kopums, ko veic ar vai bez automatizētiem līdzekļiem, piemēram, datu vākšana, reģistrēšana, organizēšana, uzglabāšana, piemērošana vai pārveidošana, šķirošana, atgūšana, apskatīšana, izmantošana, atklāšana, izmantojot piegādi, izplatīšana vai to atklāšana citādā veidā, saskaņošana, savienošana, piekļuves noslēgšana, dzēšana vai iznīcināšana. Apstrāde šā lēmuma nozīmē ietver arī informēšanu par to, vai ir atrasta atbilstība;

| b) | “automātiska meklēšanas procedūra ”ir tieša piekļuve citas iestādes automatizētām datu bāzēm, ja atbilde uz meklēšanas procedūru ir pilnīgi automātiska; |
| --- | --- |

b)

“automātiska meklēšanas procedūra ”ir tieša piekļuve citas iestādes automatizētām datu bāzēm, ja atbilde uz meklēšanas procedūru ir pilnīgi automātiska;

| c) | “atsauču atzīmēšana ”ir atzīmju veikšana uz uzglabātiem personas datiem bez nolūka ierobežot to apstrādi nākotnē; |
| --- | --- |

c)

“atsauču atzīmēšana ”ir atzīmju veikšana uz uzglabātiem personas datiem bez nolūka ierobežot to apstrādi nākotnē;

| d) | “piekļuves noslēgšana ”ir uzglabāto personas datu iezīmēšana, lai ierobežotu to apstrādi nākotnē. |
| --- | --- |

d)

“piekļuves noslēgšana ”ir uzglabāto personas datu iezīmēšana, lai ierobežotu to apstrādi nākotnē.

2.   Uz datiem, ko sniedz vai kas ir sniegti atbilstīgi šim lēmumam — ja vien iepriekšējās nodaļās nav paredzēts citādi — attiecas turpmākie noteikumi.

25. pants

Datu aizsardzības līmenis

1.   Attiecībā uz tādu personas datu apstrādi, ko sniedz vai kas ir sniegti atbilstīgi šim lēmumam, katra dalībvalsts savos tiesību aktos nodrošina vismaz līdzvērtīgu personas datu aizsardzību tai, kas paredzēta Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijā par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi un tās 2001. gada 8. novembra Papildprotokolā, un tādējādi ņem vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikumu Nr. R (87) 15 (1987. gada 17. septembris) dalībvalstīm par personas datu izmantošanu policijā arī tad, ja dati nav apstrādāti automātiski.

2.   Šajā lēmumā paredzētā personas datu sniegšana nevar notikt tikmēr, kamēr šīs nodaļas noteikumi nav īstenoti to dalībvalstu teritorijā, kuras skar šī sniegšana. Padome pieņems vienprātīgu lēmumu par to, vai attiecīgie nosacījumi ir ievēroti.

3.   Šā lēmuma 2. punkts neattiecas uz tām dalībvalstīm, kurās šā lēmumā paredzētā personas datu sniegšana jau ir sākusies saskaņā ar 2005. gada 27. maija Līgumu starp Beļģijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti un Austrijas Republiku par tādas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, kas saistīta ar cīņu pret terorismu, pārrobežu noziedzību un nelegālo migrāciju (“Prīmes Līgums”).

26. pants

Mērķis

1.   Personas datu apstrādi, ko veic dalībvalsts, kuras datus saņem, atļauj tikai tādiem mērķiem, kādiem šie dati ir sniegti atbilstīgi šim lēmumam. Tos var apstrādāt citiem mērķiem tikai tad, ja pirms tam saņemta atļauja no dalībvalsts, kas pārvalda datu bāzi, un tikai saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem. Tādu atļauju var sniegt tikai tad, ja datu apstrāde tādiem citiem mērķiem ir atļauta tās dalībvalsts tiesību aktos, kas pārvalda šo datu bāzi.

2.   Saskaņā ar 3., 4. un 9. pantu saņēmējai dalībvalstij ir atļauts apstrādāt sniegtos datus, tikai lai:

| a) | konstatētu, vai salīdzinātie DNS profili vai pirkstu nospiedumu dati sakrīt; |
| --- | --- |

a)

konstatētu, vai salīdzinātie DNS profili vai pirkstu nospiedumu dati sakrīt;

| b) | sagatavotu un iesniegtu policijas vai tiesu iestādes lūgumu pēc juridiskas palīdzības atbilstīgi attiecīgas valsts tiesību aktiem, ja dati sakrīt; |
| --- | --- |

b)

sagatavotu un iesniegtu policijas vai tiesu iestādes lūgumu pēc juridiskas palīdzības atbilstīgi attiecīgas valsts tiesību aktiem, ja dati sakrīt;

| c) | veiktu reģistrēšanu 30. panta nozīmē. |
| --- | --- |

c)

veiktu reģistrēšanu 30. panta nozīmē.

Dalībvalsts, kas pārvalda datu bāzi, var apstrādāt tai sniegtos datus saskaņā ar 3., 4. un 9. pantu tikai tad, ja tas vajadzīgs, lai veiktu salīdzinājumu, sniegtu atbildes uz automātisku meklēšanu vai veiktu reģistrēšanu atbilstīgi 30. pantam. Sniegtos datus dzēš uzreiz pēc datu salīdzināšanas vai automātiskām atbildēm uz meklēšanu, ja vien nav vajadzīga turpmāka datu apstrāde atbilstīgi mērķiem, kas minēti pirmās daļas 2. un 3. punktā.

3.   Dalībvalsts, kas pārvalda datu bāzi, var izmantot datus, kas sniegti atbilstīgi 12. pantam, tikai tad, ja tas vajadzīgs, lai sniegtu automātiskas atbildes meklēšanas procedūrās, vai lai veiktu datu reģistrēšanu, kā paredzēts 30. pantā. Sniegtos datus dzēš uzreiz pēc tam, kad sniegtas automātiskas atbildes uz meklēšanu, ja vien nav vajadzīga turpmāka datu apstrāde atbilstīgi 30. pantam. Sniedzot atbildi, saņēmēja dalībvalsts saņemtos datus var izmantot tikai procedūrā, kuras dēļ meklēšanu veica.

27. pants

Kompetentās iestādes

Sniegtos personas datus var apstrādāt tikai iestādes, struktūras un tiesas, kas atbild par 26. pantā minēto mērķu sasniegšanu. Datus var sniegt citām iestādēm tikai ar iepriekšēju atļauju, ko izsniegusi dalībvalsts, kas sniedz datus, un atbilstīgi saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem.

28. pants

Datu precizitāte, aktualitāte un uzglabāšanas laiks

1.   Dalībvalstis nodrošina personas datu precizitāti un aktualitāti. Ja izriet, tostarp no datu subjekta iesniegta paziņojuma vai cita paziņojuma, ka ir sniegti nepareizi dati vai ir sniegti dati, kam nevajadzētu būt sniegtiem, par to nekavējoties paziņo saņēmējai dalībvalstij vai dalībvalstīm. Attiecīgajai dalībvalstij vai dalībvalstīm dati jālabo vai jāizdzēš. Turklāt, ja atklāj, ka sniegtie personas dati ir nepareizi, tie jālabo. Ja saņēmējai struktūrai ir iemesls uzskatīt, ka sniegtie dati nav pareizi vai būtu jādzēš, tūlīt jāinformē sniedzēja struktūra.

2.   Datus, kuru precizitāti datu subjekts apstrīd, un tādus datus, kuru precizitāti vai neprecizitāti nevar noteikt, pēc datu subjekta lūguma atzīmē ar karodziņu atbilstīgi attiecīgas dalībvalsts tiesību aktiem. Ja karodziņš jau ir, to var noņemt, pamatojoties uz attiecīgas dalībvalsts tiesību aktiem un tikai ar datu subjekta atļauju vai balstoties uz kompetentas tiesas vai neatkarīgas datu aizsardzības iestādes lēmumu.

3.   Sniegtos personas datus, kam nevajadzēja tikt sniegtiem vai saņemtiem, izdzēš. Likumīgi sniegtos un saņemtos datus izdzēš:

| a) | ja tie vairs nav vajadzīgi mērķim, kādam tie sniegti; ja personas dati ir sniegti un nebija pieprasīti, saņēmēja iestāde tūlīt pārbauda, vai tie ir vajadzīgi sniegšanas mērķim; |
| --- | --- |

a)

ja tie vairs nav vajadzīgi mērķim, kādam tie sniegti; ja personas dati ir sniegti un nebija pieprasīti, saņēmēja iestāde tūlīt pārbauda, vai tie ir vajadzīgi sniegšanas mērķim;

| b) | pēc iesniedzējas dalībvalsts tiesību aktos minētā datu maksimāli pieļaujamā uzglabāšanas termiņa, ja iesniedzēja iestāde informē saņēmēju iestādi par šiem maksimālajiem termiņiem datu sniegšanas laikā. |
| --- | --- |

b)

pēc iesniedzējas dalībvalsts tiesību aktos minētā datu maksimāli pieļaujamā uzglabāšanas termiņa, ja iesniedzēja iestāde informē saņēmēju iestādi par šiem maksimālajiem termiņiem datu sniegšanas laikā.

Ja ir iemesls uzskatīt, ka dzēšana kaitētu datu subjektam, atbilstīgi attiecīgas valsts tiesību aktiem datiem noslēdz piekļuvi, nevis tos dzēš. Datus, kam noslēgta piekļuve, var sniegt vai izmantot tikai mērķim, kura dēļ tos nedzēš.

29. pants

Tehniski un organizatoriski pasākumi, lai nodrošinātu datu aizsardzību un datu drošību

1.   Iesniedzējas un saņēmējas iestādes veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka personas datus efektīvi aizsargā no nejaušas vai neatļautas iznīcināšanas, nejaušas zaudēšanas, neatļautas piekļuves, neatļautas vai nejaušas pārveidošanas un neatļautas izpaušanas.

2.   Automātiskas meklēšanas procedūras īpašo raksturlielumu tehnisko specifikāciju regulē īstenošanas pasākumos, kas minēti 34. pantā un kas garantē, ka:

| a) | ir veikti moderni tehniski pasākumi, lai nodrošinātu datu aizsardzību un datu drošību, jo īpaši, datu konfidencialitāti un integritāti; |
| --- | --- |

a)

ir veikti moderni tehniski pasākumi, lai nodrošinātu datu aizsardzību un datu drošību, jo īpaši, datu konfidencialitāti un integritāti;

| b) | izmantojot vispārēji pieejamus tīklus, lieto kompetentu iestāžu atzītas šifrēšanas un atšifrēšanas procedūras; un |
| --- | --- |

b)

izmantojot vispārēji pieejamus tīklus, lieto kompetentu iestāžu atzītas šifrēšanas un atšifrēšanas procedūras; un

| c) | var pārbaudīt atļauju veikt meklēšanu atbilstīgi 30. panta 2., 4. un 5. punktam. |
| --- | --- |

c)

var pārbaudīt atļauju veikt meklēšanu atbilstīgi 30. panta 2., 4. un 5. punktam.

30. pants

Dokumentēšana un reģistrēšana; īpaši noteikumi, ar ko reglamentē datu automātisku un neautomātisku sniegšanu

1.   Katra dalībvalsts garantē, ka katra neautomātiska personas datu sniegšana un katra neautomātiska saņemšana struktūrā, kas pārvalda datu bāzi, un saņēmējā struktūrā ir dokumentēta, lai pārbaudītu sniegšanas pieļaujamību. Dokumentācijā ietver šādu informāciju:

| a) | sniegšanas iemesls; |
| --- | --- |

a)

sniegšanas iemesls;

| b) | sniegtie datus; |
| --- | --- |

b)

sniegtie datus;

| c) | sniegšanas datums; un |
| --- | --- |

c)

sniegšanas datums; un

| d) | saņēmējas struktūras un struktūras, kas pārvalda šo datu bāzi, nosaukums vai atsauces numurs. |
| --- | --- |

d)

saņēmējas struktūras un struktūras, kas pārvalda šo datu bāzi, nosaukums vai atsauces numurs.

2.   Automātiskai datu meklēšanai, balstoties uz 3., 9. un 12. pantu, un automātiskai salīdzināšanai, pamatojoties uz 4. pantu, piemēro šādus noteikumus:

| a) | tikai īpaši pilnvarotas valsts kontaktpunktu amatpersonas var veikt automātisku meklēšanu vai salīdzināšanu. To amatpersonu saraksts, kas ir pilnvarotas veikt automātiskas meklēšanas vai salīdzināšanas, pēc pieprasījuma ir pieejams uzraudzības iestādēm, kas minētas 5. punktā, un pārējām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

tikai īpaši pilnvarotas valsts kontaktpunktu amatpersonas var veikt automātisku meklēšanu vai salīdzināšanu. To amatpersonu saraksts, kas ir pilnvarotas veikt automātiskas meklēšanas vai salīdzināšanas, pēc pieprasījuma ir pieejams uzraudzības iestādēm, kas minētas 5. punktā, un pārējām dalībvalstīm;

| b) | katra dalībvalsts nodrošina, lai struktūra, kas pārvalda datu bāzi, un saņēmēja struktūra reģistrētu katru personas datu sniegšanu un saņemšanu, tostarp paziņojumu par to, vai pastāv atbilstība. Reģistrācijas ierakstā iekļauj šādu informāciju:






  i) | sniegtie dati; |
| --- | --- | --- |

b)

katra dalībvalsts nodrošina, lai struktūra, kas pārvalda datu bāzi, un saņēmēja struktūra reģistrētu katru personas datu sniegšanu un saņemšanu, tostarp paziņojumu par to, vai pastāv atbilstība. Reģistrācijas ierakstā iekļauj šādu informāciju:

i)

sniegtie dati;

| ii) | sniegšanas datums un precīzs laiks; un |
| --- | --- |

ii)

sniegšanas datums un precīzs laiks; un

| iii) | saņēmējas struktūras un struktūras, kas pārvalda šo datu bāzi, nosaukums vai atsauces numurs. |
| --- | --- |

iii)

saņēmējas struktūras un struktūras, kas pārvalda šo datu bāzi, nosaukums vai atsauces numurs.

Saņēmēja iestāde reģistrē arī iemeslu, kādēļ veic meklēšanu vai sniegšanu, kā arī tās amatpersonas, kura veica meklēšanu un tās amatpersonas, kura lika datus meklēt vai sniegt, identifikatoru.

3.   Reģistrācijas struktūra pēc pieprasījuma tūlīt sniedz reģistrētos datus atbilstīgās dalībvalsts kompetentajām datu aizsardzības iestādēm — vēlākais četras nedēļas pēc lūguma saņemšanas. Reģistrētos datus drīkst izmantot tikai šādiem mērķiem:

| a) | datu aizsardzības uzraudzībai; |
| --- | --- |

a)

datu aizsardzības uzraudzībai;

| b) | datu drošības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

b)

datu drošības nodrošināšanai.

4.   Izmantojot piemērotus pasākumus, reģistrētos datus sargā no neatbilstīgas izmantošanas un citādi nepareizas izmantošanas un glabā divus gadus. Pēc glabāšanas laikposma reģistrētos datus tūlīt izdzēš.

5.   Attiecīgo dalībvalstu neatkarīgās datu aizsardzības iestādes ir atbildīgas par juridiskām pārbaudēm attiecībā uz personas datu sniegšanu vai saņemšanu. Ikviens var lūgt šīm iestādēm pārbaudīt datu apstrādes likumību attiecībā uz savu personu atbilstīgi attiecīgas valsts tiesību aktiem. Neatkarīgi no šādiem lūgumiem minētās iestādes un struktūras, kas atbild par reģistrāciju, pamatojoties uz iesaistītajām lietām, izlases kārtā veic pārbaudes par sniegšanas likumīgumu.

Neatkarīgās datu aizsardzības iestādes tādus pārbaužu rezultātus glabā 18 mēnešus, lai varētu veikt pārbaudes. Pēc šā laikposma tos tūlīt izdzēš. Neatkarīgā datu aizsardzības iestāde katrai datu aizsardzības struktūrai var lūgt īstenot tās pilnvaras atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem. Dalībvalstu neatkarīgās datu aizsardzības iestādes veic pārbaudes, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu savstarpēju sadarbību, jo īpaši, apmainoties ar atbilstīgu informāciju.

31. pants

Datu subjektu tiesības uz informāciju un kompensāciju par nodarītu kaitējumu

1.   Pēc attiecīgas valsts tiesību aktos noteikta datu subjekta lūguma atbilstīgi attiecīgas valsts tiesību aktiem bez nepamatotas kavēšanās un neradot nevajadzīgas izmaksas datu subjektam sniedz vispārēji saprotamu informāciju par apstrādātajiem viņa personas datiem, datu izcelsmi, par saņēmēju vai saņēmēju grupām, par paredzēto apstrādes mērķi un apstrādes juridisko pamatu. Turklāt datu subjektam ir tiesības lūgt neprecīzu datu labošanu un nelikumīgi apstrādātu datu dzēšanu. Dalībvalsts arī nodrošina, lai datu aizsardzības tiesību pārkāpumu gadījumā datu subjekts varētu iesniegt sūdzību neatkarīgai tiesai Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. panta 1. punkta nozīmē vai neatkarīgai uzraudzības iestādei Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4) 28. panta nozīmē, un lai viņam būtu dota iespēja prasīt kompensāciju par nodarītu kaitējumu vai citu likumīgu kompensāciju. Sīki izstrādāti noteikumi par procedūru, kas paredzēta, lai tādas tiesības aizstāvētu, un piekļuves tiesību ierobežošanas iemesli ir reglamentēti ar attiecīgiem tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā datu subjekts aizstāv savas tiesības.

2.   Ja vienas dalībvalsts struktūra ir sniegusi personas datus saskaņā ar šo lēmumu, citas dalībvalsts saņēmēja iestāde nevar izmantot sniegto datu neprecizitāti par iemeslu, lai saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem izvairītos no atbildības pret cietušo pusi. Ja saņēmējai iestādei ir piespriesta kompensācija par nodarītu kaitējumu sakarā ar neprecīzi sniegtu datu izmantošanu, iestāde, kas datus sniegusi, pilnībā atmaksā saņēmējai iestādei summu, kas izmaksāta kā kompensācija par nodarītu kaitējumu.

32. pants

Dalībvalstu pieprasītā informācija

Saņēmēja dalībvalsts informē sniedzēju dalībvalsti par sniegto datu apstrādi un gūtajiem rezultātiem.

7. NODAĻA

ĪSTENOŠANAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

33. pants

Deklarācijas

1.   Lai īstenotu šo lēmumu, katra dalībvalsts, sūtot noteikumus, ar ko tā savos tiesību aktos transponē saskaņā ar šo lēmumu uzliktās saistības, kā minēts 37. panta 2. punktā, Padomes Ģenerālsekretariātam iesniedz deklarācijas.

2.   Deklarācijas, ko iesniedz saskaņā ar 1. punktu, jebkurā laikā var grozīt ar Padomes Ģenerālsekretariātam iesniegtu deklarāciju. Padomes Ģenerālsekretariāts saņemtās deklarācijas pārsūta dalībvalstīm un Komisijai.

34. pants

Īstenošanas pasākumi

Padome saskaņā ar ES Līguma 34. panta 2. punkta c) apakšpunkta otro teikumu pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu Savienības līmenī.

35. pants

Izmaksas

Katra dalībvalsts sedz operatīvos izdevumus, kas to iestādēm radušās saistībā ar šā lēmuma īstenošanu. Īpašos gadījumos attiecīgās dalībvalstis var vienoties par citu kārtību.

36. pants

Attiecības ar citiem instrumentiem

1.   Dalībvalstis joprojām var piemērot divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus vai režīmus, kas attiecas uz šā lēmuma darbības jomu un ir spēkā tā pieņemšanas dienā, ciktāl tādos nolīgumos vai režīmos paredzēts paplašināt šā lēmuma mērķus vai pagarināt to īstenošanas termiņu. Attiecīgām dalībvalstīm piemēro atbilstīgus šā lēmuma noteikumus, nevis noteikumus par šā lēmuma darbības jomu, kuri ietverti Prīmes Līgumā. Jebkurš Prīmes Līguma pants vai panta daļa, uz ko neattiecina nevienu šā lēmuma noteikumu — Prīmes Līguma vietā — paliek spēkā arī attiecībā uz Prīmes Līguma līgumslēdzējām pusēm.

2.   Dalībvalstis pēc šā lēmuma stāšanās spēkā var noslēgt vai nodrošināt, ka stājas spēkā divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi vai režīmi, kas attiecas uz šā lēmuma darbības jomu, ciktāl tādos nolīgumos vai režīmos paredzēts paplašināt šā lēmuma mērķus vai pagarināt to īstenošanas termiņus.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie nolīgumi un režīmi nekādi nedrīkst ietekmēt attiecības ar dalībvalstīm, kuras nav to puses.

4.   Dalībvalstis [...gados] pēc šā lēmuma stāšanās spēkā informē Padomi un Komisiju par tiem spēkā esošiem nolīgumiem vai režīmiem 1. punkta nozīmē, kurus tās joprojām grib piemērot.

5.   Dalībvalstis Padomi un Komisiju arī informē par visiem jauniem nolīgumiem vai režīmiem 2. punkta nozīmē 3 mēnešos pēc to parakstīšanas vai — attiecībā uz tādiem instrumentiem, kas parakstīti pirms šā lēmuma parakstīšanas — trijos mēnešos pēc to stāšanās spēkā.

6.   Nekas šajā lēmumā neietekmē dalībvalstu un trešo valstu nolīgumus vai režīmus.

37. pants

Īstenošana

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai ievērotu šo lēmumu, [... gados] pēc šā lēmuma stāšanās spēkā.

2.   Dalībvalstis nosūta Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai noteikumus, ar ko tās savos tiesību aktos transponē saistības, kuras tām uzliek šis lēmums. Nosūtot noteikumus, katra dalībvalsts var norādīt, ka tā tūlīt piemēros šo lēmumu attiecībās ar dalībvalstīm, kas ir nākušas klajā ar tādu pašu paziņojumu.

3.   Ņemot vērā šo un jebkādu citu informāciju, ko dalībvalstis pēc pieprasījuma dara pieejamu, Komisija [... vēlākais trīs gadus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā] iesniedz Padomei ziņojumu par tā īstenošanu un jebkādus priekšlikumus par turpmāku izvēršanu.

38. pants

Piemērošana

Šis lēmums stājas spēkā [... dienas] pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Brusselas, ...

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  ... atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 386, 29.12.2006., 89. lpp.

2

(3)  OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.

3

(4)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

4

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/46

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 27. marts

(2007/C 71/14)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3347 |
| JPY | Japānas jēna | 157,91 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4504 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,67900 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3182 |
| CHF | Šveices franks | 1,6211 |
| ISK | Islandes krona | 88,28 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1270 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5805 |
| CZK | Čehijas krona | 27,986 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 247,56 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7097 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8705 |
| RON | Rumānijas leja | 3,3618 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,591 |
| TRY | Turcijas lira | 1,8538 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6490 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5429 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,4288 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8579 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0242 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 255,62 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,6829 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,3218 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3765 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 173,13 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6054 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,079 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,6960 |
| THB | Taizemes bats | 43,200 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3347

JPY

Japānas jēna

157,91

DKK

Dānijas krona

7,4504

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,67900

SEK

Zviedrijas krona

9,3182

CHF

Šveices franks

1,6211

ISK

Islandes krona

88,28

NOK

Norvēģijas krona

8,1270

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5805

CZK

Čehijas krona

27,986

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

247,56

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7097

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,8705

RON

Rumānijas leja

3,3618

SKK

Slovākijas krona

33,591

TRY

Turcijas lira

1,8538

AUD

Austrālijas dolārs

1,6490

CAD

Kanādas dolārs

1,5429

HKD

Hongkongas dolārs

10,4288

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8579

SGD

Singapūras dolārs

2,0242

KRW

Dienvidkorejas vons

1 255,62

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,6829

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,3218

HRK

Horvātijas kuna

7,3765

IDR

Indonēzijas rūpija

12 173,13

MYR

Malaizijas ringits

4,6054

PHP

Filipīnu peso

64,079

RUB

Krievijas rublis

34,6960

THB

Taizemes bats

43,200

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/47

---

Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/15)

| Atbalsta Nr. | XT 8/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | Kärnten |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Richtlinie Forschung, Technologieentwicklung und Innovation (FTI) |
| Juridiskais pamats | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 8,3 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-7. punktu |
| Īstenošanas datums | 18.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2008. |
| Mērķis | Vispārējās mācības |
| Speciālās mācības |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt mācību atbalstu |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Heuplatz 2 |
| A-9020 Klagenfurt |

Atbalsta Nr.

XT 8/07

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

Kärnten

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Richtlinie Forschung, Technologieentwicklung und Innovation (FTI)

Juridiskais pamats

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 8,3 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-7. punktu

Īstenošanas datums

18.1.2007.

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Vispārējās mācības

Speciālās mācības

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt mācību atbalstu

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Heuplatz 2

A-9020 Klagenfurt

| Atbalsta Nr. | XT 9/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | Kärnten |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Richtlinie Unternehmens- und Projektentwicklung |
| Juridiskais pamats | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 3,17 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-7. punktu |
| Īstenošanas datums | 18.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2008. |
| Mērķis | Vispārējās mācības |
| Speciālās mācības |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt mācību atbalstu |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Heuplatz 2 |
| A-9020 Klagenfurt |

Atbalsta Nr.

XT 9/07

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

Kärnten

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Richtlinie Unternehmens- und Projektentwicklung

Juridiskais pamats

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 3,17 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-7. punktu

Īstenošanas datums

18.1.2007.

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Vispārējās mācības

Speciālās mācības

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt mācību atbalstu

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Heuplatz 2

A-9020 Klagenfurt

| Atbalsta Nr. | XT 17/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | Steiermark |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Basierend auf dem Punkt 5.2 der Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06):






  — | Aktionsprogramm Qualifizierung von Fach-, Schlüssel- und Führungskräften in kleinsten, kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) |

Atbalsta Nr.

XT 17/07

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

Steiermark

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Basierend auf dem Punkt 5.2 der Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06):

—

Aktionsprogramm Qualifizierung von Fach-, Schlüssel- und Führungskräften in kleinsten, kleinen und mittleren Unternehmen (KMU)

| — | Aktionsprogramm Qualifizierung in Netzwerken |
| --- | --- |

—

Aktionsprogramm Qualifizierung in Netzwerken

| — | Aktionsprogramm Triality |
| --- | --- |

—

Aktionsprogramm Triality

Juridiskais pamats

Steiermärkisches Wirtschaftsförderungsgesetz LGBL. Nr. 14/2002 in der geltenden Fassung:

Allgemeine Rahmenrichtlinie für die Gewährung von Förderungen nach dem Steiermärkischen Wirtschaftsförderungsgesetz (Beschluss der Steiermärkischen Landesregierung vom 15.5.2000, GZ LBDWIP 13 Fo 7-00/46

Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 8 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-7. punktu

Īstenošanas datums

31.1.2007.

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Vispārējās mācības, Speciālās mācības

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība, Citas ražošanas nozares, Visi pakalpojumi, Citi transporta pakalpojumi, Finanšu pakalpojumi, Citi pakalpojumi

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

| Steirische Wirtschaftsförderungsges.m.b.H. |
| --- |
| Nikolaiplatz 2 |
| A-8020 Graz |
| annemarie.goetschl@sfg.at |
| erich.steiner@sfg.at |
| (34-316) 70 93-114 bzw. DW 115 |

Steirische Wirtschaftsförderungsges.m.b.H.

Nikolaiplatz 2

A-8020 Graz

annemarie.goetschl@sfg.at

erich.steiner@sfg.at

(34-316) 70 93-114 bzw. DW 115

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/49

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/16)

| Atbalsta Nr. | XS 4/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | Terytorium całego kraju |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Wsparcie dla przedsiębiorstw dokonujących nowych inwestycji (SPO WKP 2.2.1) |
| Juridiskais pamats | Rozdział 3a rozporządzenia Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz. 2010 z 7 września 2004 r. z późn. zm.)
  Ustawa z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. nr 109, poz. 1158 z późn. zm.) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 174,8 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 15.11.2006. |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2008. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości |
| ul. Pańska 81/83 |
| PL-00-834 Warszawa |

Atbalsta Nr.

XS 4/07

Dalībvalsts

Polija

Reģions

Terytorium całego kraju

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Wsparcie dla przedsiębiorstw dokonujących nowych inwestycji (SPO WKP 2.2.1)

Juridiskais pamats

Rozdział 3a rozporządzenia Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz. 2010 z 7 września 2004 r. z późn. zm.)

Ustawa z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. nr 109, poz. 1158 z późn. zm.)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 174,8 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

15.11.2006.

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości

ul. Pańska 81/83

PL-00-834 Warszawa

| Atbalsta Nr. | XS 7/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Toscana |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Piano regionale dello sviluppo economico — Azione C «Sostegno dello sviluppo precompetitivo delle pmi industriali» |
| Juridiskais pamats | Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004
  Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005
  Decreto n. 5273 del 27.10.2006 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 25 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.12.2006. |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2007. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas ražošanas nozares, Citi pakalpojumi |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Regione Toscana |
| Via di Novoli, 26 |
| I-50127 Firenze |

Atbalsta Nr.

XS 7/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Toscana

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Piano regionale dello sviluppo economico — Azione C «Sostegno dello sviluppo precompetitivo delle pmi industriali»

Juridiskais pamats

Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004

Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005

Decreto n. 5273 del 27.10.2006

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 25 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

1.12.2006.

Atbalsta ilgums

30.6.2007.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas ražošanas nozares, Citi pakalpojumi

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Regione Toscana

Via di Novoli, 26

I-50127 Firenze

| Atbalsta Nr. | XS 10/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Regione Liguria |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica e per la tutela ambientale |
| Juridiskais pamats | Deliberazione della Giunta regionale n. 1632 del 2.12.2006, concernente la modifica del Regolamento per la concessione delle agevolazioni previste dall'art. 11 della legge 27.10.1994, n. 598 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 0,6 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 2.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2008. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrēj iestādes nosaukums un adrese | Regione Liguria |
| Assessorato allo Sviluppo economico, Industria, Commercio, Commercio equo e solidale, Artigianato |
| Dipartimento Sviluppo Economico e Politiche dell'Occupazione |
| Via Fieschi 15 |
| I-16121 Genova |

Atbalsta Nr.

XS 10/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Regione Liguria

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica e per la tutela ambientale

Juridiskais pamats

Deliberazione della Giunta regionale n. 1632 del 2.12.2006, concernente la modifica del Regolamento per la concessione delle agevolazioni previste dall'art. 11 della legge 27.10.1994, n. 598

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 0,6 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

2.1.2007.

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrēj iestādes nosaukums un adrese

Regione Liguria

Assessorato allo Sviluppo economico, Industria, Commercio, Commercio equo e solidale, Artigianato

Dipartimento Sviluppo Economico e Politiche dell'Occupazione

Via Fieschi 15

I-16121 Genova

| Atbalsta Nr. | XS 16/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | NUTS II Region Steiermark |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 |
| Juridiskais pamats | Steiermärkisches Tourismusgesetz 1992 i.d.F. vom 19.11.2002 sowie Richtlinie „Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 “(RSB vom 6.11.2006, GZ: FA12A-48.1.1.2006-2) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 1,8 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2008. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 12A gewerbliche Tourismus- und Innovationsförderung |
| Radetzkystraße 3 |
| A-8010 Graz |

Atbalsta Nr.

XS 16/07

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

NUTS II Region Steiermark

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013

Juridiskais pamats

Steiermärkisches Tourismusgesetz 1992 i.d.F. vom 19.11.2002 sowie Richtlinie „Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 “(RSB vom 6.11.2006, GZ: FA12A-48.1.1.2006-2)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 1,8 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

1.1.2007.

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 12A gewerbliche Tourismus- und Innovationsförderung

Radetzkystraße 3

A-8010 Graz

| Atbalsta Nr. | XS 18/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Castilla y León |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal |
| Juridiskais pamats | Orden MAM/1861/2006, de 20 de noviembre, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones para la adquisición de maquinaria para la valorización energética de biomasa forestal.
  Orden MAM/1886/2006, de 22 de noviembre, por la que se convocan subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal (código reay med 012). |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 0,5 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 22.11.2006. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2007. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Citas ražošanas nozares (Mežsaimniecība) |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Consejería de Medio Ambiente |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

Atbalsta Nr.

XS 18/07

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Castilla y León

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal

Juridiskais pamats

Orden MAM/1861/2006, de 20 de noviembre, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones para la adquisición de maquinaria para la valorización energética de biomasa forestal.

Orden MAM/1886/2006, de 22 de noviembre, por la que se convocan subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal (código reay med 012).

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 0,5 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

22.11.2006.

Atbalsta ilgums

31.12.2007.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Citas ražošanas nozares (Mežsaimniecība)

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Consejería de Medio Ambiente

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| Atbalsta Nr. | XS 20/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Regione Veneto |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione — Legge 28.11.1965, n. 1329 |
| Juridiskais pamats | Deliberazione della Giunta Regionale n. 4347 del 28.12.2006 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 4 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. panta un 6. panta |
| Īstenošanas datums | 1.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2008. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Regione Veneto |
| Assessorato alle Politiche dell'economia, dello sviluppo, della ricerca e dell'innovazione, delle politiche istituzionali — Direzione Industria |
| Corso del Popolo, 14 |
| I–30172 Venezia-Mestre |
| Tel. (39-041) 279 58 10 — Fax (39-041) 279 58 08 |
| e-mail: dir.industria@regione.veneto.it |

Atbalsta Nr.

XS 20/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Regione Veneto

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione — Legge 28.11.1965, n. 1329

Juridiskais pamats

Deliberazione della Giunta Regionale n. 4347 del 28.12.2006

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 4 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. panta un 6. panta

Īstenošanas datums

1.1.2007.

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Regione Veneto

Assessorato alle Politiche dell'economia, dello sviluppo, della ricerca e dell'innovazione, delle politiche istituzionali — Direzione Industria

Corso del Popolo, 14

I–30172 Venezia-Mestre

Tel. (39-041) 279 58 10 — Fax (39-041) 279 58 08

e-mail: dir.industria@regione.veneto.it

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/53

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/17)

| Atbalsta Nr. | XS 189/06 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Reģions | NUTSIII-Kode: 007, Bornholm |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Bornholms Erhvervsfond |
| Juridiskais pamats | Aktstykke 155 fra Handelsministeriet af 17/12 1971, godkendt 12/1 1972
  Aktstykke 365 fra Industriministeriet af 15/6 1993, godkendt 23/6 1993 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 0,0398 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | — |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Bornholms Erhvervsfond |
| Ullasvej 15 |
| DK-3700 Rønne |
| (45) 56 95 73 00 |
| info@bect.dk |
| http://www.bornholm.biz/raadgivning/bornholms_erhvervsfond.html |

Atbalsta Nr.

XS 189/06

Dalībvalsts

Dānija

Reģions

NUTSIII-Kode: 007, Bornholm

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Bornholms Erhvervsfond

Juridiskais pamats

Aktstykke 155 fra Handelsministeriet af 17/12 1971, godkendt 12/1 1972

Aktstykke 365 fra Industriministeriet af 15/6 1993, godkendt 23/6 1993

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 0,0398 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

1.1.2007.

Atbalsta ilgums

—

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Bornholms Erhvervsfond

Ullasvej 15

DK-3700 Rønne

(45) 56 95 73 00

info@bect.dk

http://www.bornholm.biz/raadgivning/bornholms_erhvervsfond.html

| Atbalsta Nr. | XS 67/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Čehijas Republika |
| Reģions | Česká republika |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Příspěvek na poradenské služby poskytnuté v souvislosti se získáním certifikátu podle norem EN ISO 9001:2000 nebo EN ISO 14001:2004 nebo zavedení systému environmentálního managementu v souladu s požadavky Programu EMAS – program CERTIFIKACE |
| Juridiskais pamats | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 7,64 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.3.2007. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2007. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s. |
| Jeruzalémská 4 |
| CZ-110 00 Praha 1 |

Atbalsta Nr.

XS 67/07

Dalībvalsts

Čehijas Republika

Reģions

Česká republika

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Příspěvek na poradenské služby poskytnuté v souvislosti se získáním certifikátu podle norem EN ISO 9001:2000 nebo EN ISO 14001:2004 nebo zavedení systému environmentálního managementu v souladu s požadavky Programu EMAS – program CERTIFIKACE

Juridiskais pamats

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 7,64 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

1.3.2007.

Atbalsta ilgums

31.12.2007.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s.

Jeruzalémská 4

CZ-110 00 Praha 1

| Atbalsta Nr. | XS 68/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Čehijas Republika |
| Reģions | Česká republika |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Dotace na designérské poradenské služby a na poradenské služby na vytvoření autorského díla externích konzultantů v programu DESIGN |
| Juridiskais pamats | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 0,36 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 2.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2007. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Atbalsta Nr.

XS 68/07

Dalībvalsts

Čehijas Republika

Reģions

Česká republika

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Dotace na designérské poradenské služby a na poradenské služby na vytvoření autorského díla externích konzultantů v programu DESIGN

Juridiskais pamats

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 0,36 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

2.1.2007.

Atbalsta ilgums

31.12.2007.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Atbalsta Nr. | XS 69/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Čehijas Republika |
| Reģions | Česká republika |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Dotace na marketingové informace, marketingové propagační materiály a na účast na výstavách a veletrzích v zahraničí v programu ALIANCE |
| Juridiskais pamats | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 0,36 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 2.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2007. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Atbalsta Nr.

XS 69/07

Dalībvalsts

Čehijas Republika

Reģions

Česká republika

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Dotace na marketingové informace, marketingové propagační materiály a na účast na výstavách a veletrzích v zahraničí v programu ALIANCE

Juridiskais pamats

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 0,36 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

2.1.2007.

Atbalsta ilgums

31.12.2007.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Atbalsta Nr. | XS 70/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Čehijas Republika |
| Reģions | Česká republika |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů do 7. rámcového programu EU výzkumu, technického rozvoje a demonstrací |
| Juridiskais pamats | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 0,182 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 2.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 15.12.2007. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Atbalsta Nr.

XS 70/07

Dalībvalsts

Čehijas Republika

Reģions

Česká republika

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů do 7. rámcového programu EU výzkumu, technického rozvoje a demonstrací

Juridiskais pamats

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 0,182 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

2.1.2007.

Atbalsta ilgums

15.12.2007.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Atbalsta Nr. | XS 80/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | Nyugat-Dunántúl |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programja |
| Juridiskais pamats | Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 4/2007. (II.09.) sz. önkormányzati rendelete Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programjáról |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 0,8 miljoni HUF; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 9.2.2007. |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2008. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata |
| Kossuth u. 17-19. |
| H-8900 Zalaegerszeg |

Atbalsta Nr.

XS 80/07

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

Nyugat-Dunántúl

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programja

Juridiskais pamats

Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 4/2007. (II.09.) sz. önkormányzati rendelete Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programjáról

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 0,8 miljoni HUF; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

9.2.2007.

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata

Kossuth u. 17-19.

H-8900 Zalaegerszeg

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/57

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību

(2007/C 71/18)

XA numurs: XA 101/06

Dalībvalsts: Nīderlande

Reģions: Provincie Limburg

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Stichting Administratiekantoor Aandelen KnowHouse.

Juridiskais pamats: Algemene subsidieverordening 2004

Nadere subsidieregels ontwikkeling landelijk gebied

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Provinces piešķirts vienreizējs atbalsts 191 000 EUR apmērā. Avansu var piešķirt līdz 80 % apmērā. Atbalsts pilnībā jāizmaksā līdz 2007. gadam

Atbalsta maksimālā intensitāte: Kopējie izdevumi ir novērtēti 382 000 EUR apmērā. Piešķirtās subsīdijas summa ir 181 000 EUR. Minētā summa ir mazāka par summu, ko trīs gadu laikā drīkst piešķirt vienam atbalsta saņēmējam (100 000 EUR) vai arī 50 % no attaisnotajām izmaksām, ja šī summa ir lielāka. Attiecībā uz konsultāciju pakalpojumiem tiek segtas maksas par pakalpojumiem, kas nav nepārtrauktas vai periodiskas darbības un neattiecas uz uzņēmuma parastām darbības izmaksām, piemēram, parastiem nodokļu konsultāciju pakalpojumiem, regulāriem juridiskiem pakalpojumiem vai reklāmu. Atbalstu piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2004 14. panta 1. punktu, 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu.

Pirms stājas spēkā jaunā atbrīvojuma regula lauksaimniecības nozarei, attiecībā uz trešo pušu sniegtiem konsultāciju pakalpojumiem ir atļauts piešķirt atbalstu 100 % apmērā, ja attiecīgie pakalpojumi nav nepārtrauktas vai periodiskas darbības un neattiecas uz uzņēmuma parastām darbības izmaksām. Atbalstu ar KnowHouse B.V. starpniecību subsidēto pakalpojumu veidā piešķir ražotājam, tādējādi izpildot prasību, ka atbalsta veids nedrīkst būt tiešie maksājumi ražotājam

Īstenošanas datums: Rīkojums par subsīdijas piešķiršanu stāsies spēkā četru nedēļu laikā pēc tam, kad ES būs apstiprinājusi šā paziņojuma saņemšanu

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: No 2006. gada novembra līdz 2009. gada 1. decembrim (norēķināšanās notiek agrāk, bet projektu īstenošana var ilgt līdz 2009. gada 1. decembrim)

Atbalsta mērķis: Atbalsts ir saistīts ar profesionāla rakstura jautājumu atbildēšanu un jaunrades procesam vajadzīgu attīstības projektu atbalstīšanu; tiks sniegtas atbildes arī uz uzņēmumu jautājumiem saistībā ar profesionālo informāciju.

Šā atbalsta mērķa grupa ir visi lauksaimniecības uzņēmumi un organizācijas, kas īsteno novatoriskus projektus, kuru ekonomiskās sekas pirmkārt būs jūtamas Limburgā. No atbalsta mērķa grupas ir izslēgti visi apakšprojekti, kuru mērķis ir ražošanas apjomu palielināšana. Saskaņā ar 14. panta 2. punkta c) apakšpunktu šīs konsultācijas lauksaimniecības uzņēmumiem ir pakalpojums, kas neveido nepārtrauktu vai periodisku darbību un neattiecas uz uzņēmuma parastām darbības izmaksām

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Šo atbalstu piešķir maziem un vidējiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu primāro ražošanu.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Tīmekļa vietne: www.limburg.nl

XA numurs: XA 114/06

Dalībvalsts: Polija

Reģions: Województwo śląskie

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna w Raciborzu

Juridiskais pamats: Ustawa dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. nr 62, poz. 627, z późniejszymi zmianami) — art. 405, art. 406 pkt 7 i 9, art. 409

Plānotie ikgadējie izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa: Atbalsts piešķirts kā aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem 53 016 zlotu apmērā. Atbalstu izmaksās līdz 2006. gada 15. decembrim. Aizdevums tiks atmaksāts laika posmā no 2008. gada janvāra līdz 2013. gada oktobrim. Atbalsta bruto vērtība (bruto dotācijas ekvivalents) ir 4 812,6 PLN

Atbalsta maksimālā intensitāte: Atbalsta bruto intensitāte ir 6,35 %

Piemērošanas datums: Pēc tam, kad no Eiropas Komisijas paziņojuma veidā saņemts apstiprinājums par šā informācijas kopsavilkuma saņemšanu un individuālā atbalsta identifikācijas numurs

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Paredzēts no 2006. gada novembra līdz 2013. gada oktobrim

Atbalsta mērķi: Atbalsts ir paredzēts Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna w Raciborzu ēku (cūku kūts, darbnīcas un biroja ēkas) siltumtehniskajai modernizācijai, veicot:

Atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2004 4. pantu piešķirs investīcijām Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna w Raciborzu siltumavotu un centrālās apkures iekārtu modernizācijai. Attaisnotās izmaksas ietvers investīciju izmaksas, kas saistītas ar siltumavotu un centrālās apkures iekārtu uzstādīšanu un modernizāciju

Attiecīgā (s) nozare (s): Atbalsts ir piešķirts uzņēmumam, kas nodarbojas ar labības audzēšanu un cūkkopību

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese: Atbalstu piešķir Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej w Katowicach (vojevodistes Katovices Vides aizsardzības un ūdenssaimniecības fonds), ulica Plebiscytowa 19, 40-035 Katowice

Tīmekļa vietne: www.wfosigw.katowice.pl

Cita informācija: Atbalsta bruto summa (atbalsta bruto intensitāte) aprēķināta atbilstīgi definīcijai, kas izklāstīta 2. panta 5. punktā Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību. Tā ir procentuālā attiecība starp bruto atbalsta ekvivalentu un attaisnotām izmaksām.

Bruto atbalsta ekvivalents, ko veido aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem, aprēķināts saskaņā ar Rozporządzeniem Rady Ministrów z dnia 11 sierpnia 2004 r. w sprawie szczegółowego sposobu obliczania wartości pomocy publicznej udzielanej w różnych formach (2004. gada 11. augusta Ministru Padomes rīkojums par dažāda veida valsts atbalsta vērtības aprēķinu) (Polijas Oficiālais vēstnesis, Nr. 194, 1983. punkts). Dotācijas bruto ekvivalents ir 4 812,6 PLN.

Attaisnotās izmaksas ir 75 738 PLN.

Atbalsta bruto summa ir 4 812,6/75 738 PLN = 6,35 %

XA numurs: XA 5/07

Dalībvalsts: Francija

Reģions: Département de la Vendée

Atbalsta shēmas nosaukums: Atbalsts ieguldījumiem vides aizsardzībā lauku saimniecībās (eļļas ekstrakcijas iekārtas)

Juridiskais pamats:

| — | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1/2004 4. panta 3. punkta d) apakšpunkts |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1/2004 4. panta 3. punkta d) apakšpunkts

| — | Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Convention-cadre entre le Département de la Vendée et l'État du 24 octobre 2006 |
| --- | --- |

—

Convention-cadre entre le Département de la Vendée et l'État du 24 octobre 2006

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi: 45 000 EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte: 30 % no summas, kura par vienu eļļas ekstrakcijas iekārtu nedrīkst pārsniegt 15 000 EUR

Īstenošanas datums: Komisijas apstiprinājuma saņemšanas diena

Atbalsta shēmas ilgums: Pieci gadi no Komisijas apstiprinājuma saņemšanas dienas

Atbalsta mērķis: Atbalsts ir paredzēts, lai 2006. un 2007. gadā iegādātos iekārtas tīras augu eļļas ekstrakcijai, tādējādi veicinot tīras augu eļļas izmantošanu dīzeļdegvielas vietā

Atbalsts paredzēts šādiem saņēmējiem:

lauksaimnieku grupas

lauksaimniecības iekārtu lietotāju kooperatīvi (Coopératives d'Utilisateurs de Matériels Agricoles (CUMA))

Saņēmēju ekonomiskā dzīvotspēja ir galvenais priekšnoteikums.

Paredzēto subsīdiju summu vispirms noteiks par katru pirkumu atsevišķi, pamatojoties uz provizorisko cenu, kas norādīta pieteikuma iesniegšanas brīdī.

Atbalsta faktisko summu noteiks pēc apmaksāto rēķinu iesniegšanas. Departamenta dienesti uz vietas pārbaudīs attiecīgus dokumentus.

Ja pirkuma faktiskā cena būs zemāka par provizorisko cenu, kura norādīta brīdī, kad pieteikumu iesniedz Pastāvīgajai komisijai, atbalstu samazinās proporcionāli faktiskajiem izdevumiem.

Pretējā gadījumā subsīdijas apjomu nepielāgos.

Subsīdijas saņēmējs apņemas izmantot departamenta subsīdiju no lēmuma paziņošanas dienas attiecībā uz konkrētu iekārtu, kuras iegādei šī subsīdija tika piešķirta, un ik gadu triju gadu laikā iesniegt tehnisku pārskatu par attiecīgās eļļas ekstrakcijas iekārtas ekspluatāciju.

Lēmums par subsīdijas piešķiršanu jāpieņem, pirms sāk kārtot pirkuma formalitātes. Pretējā gadījumā pieteikumu nepieņems.

Ja saņēmējs neiesniedz pieprasītos apliecinošos dokumentus, Pastāvīgajai komisijai ir tiesības atcelt departamenta subsīdiju pēc tam, kad uz tās brīdinājumu nebūs sniegta attiecīga informācija, saņēmējam var arī lūgt nekavējoties atlīdzināt viņam samaksāto summu. Turklāt, departamenta dienesti var lūgt pārskaitīt subsīdiju atpakaļ, ja izdevumu veids vai priekšmets neatbilst subsīdijas piešķiršanas prasībām.

Ja iekārtas iegāde nav notikusi divu gadu laikā no lēmuma saņemšanas dienas, lēmums par attiecīgas subsīdijas piešķiršanu zaudē spēku. Tas nozīmē, ka subsīdija tiks atcelta automātiski

Tomēr izņēmuma kārtā un ar Pastāvīgas komisijas ģenerālpadomes atļauju iekārtas iegādes termiņu var pagarināt ne ilgāk kā uz vienu gadu ar nosacījumu, ka saņēmējs nav vainīgs par iekārtas iegādes vilcināšanu un ka pieteikums par subsīdijas piešķiršanas termiņa pagarinājumu, kuram pievienoti attiecīgie apliecinoši dokumenti, ir iesniegts divus mēnešus pirms dienas, kad beidzas sākotnējais subsīdijas piešķiršanas termiņš.: Attiecīgā(-ās) nozare(-es)

Visas multifunkcionālas saimniecības, kuras ir saistītas ar šādām struktūrvienībām:

lauksaimnieku grupas

lauksaimniecības iekārtu lietotāju kooperatīvi (Coopératives d'Utilisateurs de Matériels Agricoles (CUMA)): Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Conseil Général de la Vendée

Direction de l'Environnement et de l'Aménagement

Service Agriculture et Pêche

40, rue Maréchal Foch

F-85923 LA ROCHE SUR YON CEDEX 9

Tīmekļa vietne: www.vendee.fr (departamenta vispārējā tīmekļa vietne) vai www.agricuture@vendee.fr

Apraksts būs pieejams tiešsaistē, ja vien Eiropas Komisija būs reģistrējusi šo atbrīvojuma formu

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/60

---

Dalībvalstu lēmumu par darbības licenču piešķiršanu vai anulēšanu publikācija saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. (EEK) 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu 13. panta 4. punktu (1)
   (2)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/19)

GRIEĶIJA

Piešķirtās darbības licences

A kategorija:   Darbības licences bez Regulas (EEK) Nr. 2407/92 5. panta 7. punkta a) apakšpunkta ierobežojuma

| Gaisa pārvadātāja nosaukums | Gaisa pārvadātāja adrese | Atļauts pārvadāt | Lēmums spēkā kopš |
| --- | --- | --- | --- |
| HELLENIC IMPERIAL AIRWAYS SA | Vouliagmenis Avenue 102 & Ermou |
| GR-16777 Hellinikon |

Gaisa pārvadātāja nosaukums

Gaisa pārvadātāja adrese

Atļauts pārvadāt

Lēmums spēkā kopš

HELLENIC IMPERIAL AIRWAYS SA

Vouliagmenis Avenue 102 & Ermou

GR-16777 Hellinikon

pasažieri, pasts, krava

22.1.2007.

B kategorija:   Darbības licences ar Regulas (EEK) Nr. 2407/92 5. panta 7. punkta a) apakšpunkta ierobežojumu

| Gaisa pārvadātāja nosaukums | Gaisa pārvadātāja adrese | Atļauts pārvadāt | Lēmums spēkā kopš |
| --- | --- | --- | --- |
| SWIFTAIR HELLAS AE | 5th km Spata — Loutsa Avenue — Athens International Airport — Building 17 |
| GR-19019 Spata |

Gaisa pārvadātāja nosaukums

Gaisa pārvadātāja adrese

Atļauts pārvadāt

Lēmums spēkā kopš

SWIFTAIR HELLAS AE

5th km Spata — Loutsa Avenue — Athens International Airport — Building 17

GR-19019 Spata

pasažieri, pasts, krava

29.1.2007.

AUSTRIJA

Piešķirtās darbības licences

B kategorija:   Darbības licences ar Regulas (EEK) Nr. 2407/92 5. panta 7. punkta a) apakšpunkta ierobežojumu

| Gaisa pārvadātāja nosaukums | Gaisa pārvadātāja adrese | Atļauts pārvadāt | Lēmums spēkā kopš |
| --- | --- | --- | --- |
| BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH | Naglergasse 11 |
| A-1010 Wien |

Gaisa pārvadātāja nosaukums

Gaisa pārvadātāja adrese

Atļauts pārvadāt

Lēmums spēkā kopš

BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH

Naglergasse 11

A-1010 Wien

pasažieri, pasts, krava

28.2.2007.

Anulētās darbības licences

B kategorija:   Darbības licences ar Regulas (EEK) Nr. 2407/92 5. panta 7. punkta a) apakšpunkta ierobežojumu

| Gaisa pārvadātāja nosaukums | Gaisa pārvadātāja adrese | Atļauts pārvadāt | Lēmums spēkā kopš |
| --- | --- | --- | --- |
| BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH | Obere Donaustr. 37 |
| A-1020 Wien |

Gaisa pārvadātāja nosaukums

Gaisa pārvadātāja adrese

Atļauts pārvadāt

Lēmums spēkā kopš

BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH

Obere Donaustr. 37

A-1020 Wien

pasažieri, pasts, krava

28.2.2007.

---

(1)  OV L 240, 24.8.1992., 1. lpp.

(2)  Paziņoti Eiropas Komisijai pirms 31.8.2005.

---

V Atzinumi un paziņojumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/61

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus kravu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem, katalizatora pasākumiem, jūras maģistrāļu attīstībai, satiksmes noslogojuma mazināšanas rīcībai un kopīgiem mācību pasākumiem saskaņā ar otro Marco Polo programmu (Padomes un Parlamenta Regula (EK) 1692/2006, OV L 328, 24.11.2006., 1. lpp.)

(2007/C 71/20)

Eiropas Komisija aicina iesniegt priekšlikumus 2007. gada atlases procedūrai saskaņā ar otro Marco Polo programmu, Uzaicinājuma termiņš ir 4.6.2007.

Sīkāka informācija par uzaicinājumu, kā arī vadlīnijas priekšlikumu iesniedzējiem atrodamas šai tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/transport/marcopolo/guide_proposers/index_en.htm

Ar Marco Polo programmas palīdzības līniju varat sazināties pa e-pastu tren-marco-polo@ec.europa.eu un pa faksu (32-2) 296 37 65.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/62

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/21)

| 1. | Komisija 2007. gada 20. martā. saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums ED&F Man Group (“ED&F Man”, Apvienotā Karaliste) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu NV Bromacom (“Bromacom”, Nīderlande), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 20. martā. saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums ED&F Man Group (“ED&F Man”, Apvienotā Karaliste) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu NV Bromacom (“Bromacom”, Nīderlande), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums ED&F Man: kakao, cukura, kafijas un bioenerģijas u.c. produktu tirgotājs, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums ED&F Man: kakao, cukura, kafijas un bioenerģijas u.c. produktu tirgotājs,

| — | uzņēmums Bromacom: kakao tirgotājs. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Bromacom: kakao tirgotājs.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/63

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/22)

| 1. | Komisija 2007. gada 19. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmums Owens Corning (“OC”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmuma Compagnie de Saint Gobain darbību stikla šķiedras armatūras un kompozītaudumu ražošanas jomā, iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā, kas veido kopuzņēmumu Owens Corning-Vetrotex Reinforcements (“OCVR”). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 19. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmums Owens Corning (“OC”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmuma Compagnie de Saint Gobain darbību stikla šķiedras armatūras un kompozītaudumu ražošanas jomā, iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā, kas veido kopuzņēmumu Owens Corning-Vetrotex Reinforcements (“OCVR”).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Owens Corning: celtniecības materiālu un stikla šķiedras armatūras ražošana un pārdošana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Owens Corning: celtniecības materiālu un stikla šķiedras armatūras ražošana un pārdošana;

| — | OCVR: stikla šķiedras armatūras un kompozītaudumu ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

OCVR: stikla šķiedras armatūras un kompozītaudumu ražošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 28.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 71/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 71/64

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 71/23)

| 1. | Komisija 2007. gada 16. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), un pēc lietas nodošanas izskatīšanai saskaņā ar 4. panta 5. punktu, ar kuru uzņēmums Magneti Marelli Holding S.p.A. (“Magneti Marelli”, Itālija), kas pieder Fiat group, Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Concordia Finance S.A. (“Concordia”, Luksemburga), iegādājoties tā akcijas |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 16. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), un pēc lietas nodošanas izskatīšanai saskaņā ar 4. panta 5. punktu, ar kuru uzņēmums Magneti Marelli Holding S.p.A. (“Magneti Marelli”, Itālija), kas pieder Fiat group, Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Concordia Finance S.A. (“Concordia”, Luksemburga), iegādājoties tā akcijas

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Magneti Marelli: augstu tehnoloģiju sastāvdaļu un sistēmu ražošana autorūpniecībai; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Magneti Marelli: augstu tehnoloģiju sastāvdaļu un sistēmu ražošana autorūpniecībai;

| — | Concordia: rezerves daļu izplatīšana automobiļu tirgus neatkarīgā pēcpārdošanas segmentā. |
| --- | --- |

—

Concordia: rezerves daļu izplatīšana automobiļu tirgus neatkarīgā pēcpārdošanas segmentā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2)296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brüssel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2)296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brüssel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---