# Úřední věstník C 72/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 72 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5029. března 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 72

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5029. března 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení, obecné směry a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2007/C 072/01 | Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2006 – 2009 | 1 |
| 2007/C 072/02 | Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2006 – 2010 | 5 |
| 2007/C 072/03 | Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období 2006 až 2009 | 9 |
| 2007/C 072/04 | Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska, 2006 až 2009 | 13 |
| 2007/C 072/05 | Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2006 – 2009 | 17 |
| 2007/C 072/06 | Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2006/07 až 2011/12 | 20 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení, obecné směry a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2007/C 072/01

Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2006 – 2009

1

2007/C 072/02

Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2006 – 2010

5

2007/C 072/03

Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období 2006 až 2009

9

2007/C 072/04

Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska, 2006 až 2009

13

2007/C 072/05

Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2006 – 2009

17

2007/C 072/06

Stanovisko Rady ze dne 27. února 2007 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2006/07 až 2011/12

20

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2007/C 072/07 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 072/08 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/09 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/10 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/11 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/12 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 072/13 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  ) | 29 |
| | Europol |
| 2007/C 072/14 | Rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 20. března 2007 o kontrolních postupech pro vyhledávání v počítačovém systému shromažďovaných informací | 30 |
| 2007/C 072/15 | Rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 20. března 2007, kterým se stanoví pravidla upravující ujednání o účasti odborníků třetích stran na činnosti analytických skupin | 32 |
| 2007/C 072/16 | Rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 20. března 2007, kterým se stanoví pravidla upravující dohody, jimiž se řídí administrativní uplatňování účasti úředníků Europolu ve společných vyšetřovacích týmech | 35 |
| 2007/C 072/17 | Pravidla pro přístup k dokumentům Europolu | 37 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2007/C 072/07

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

24

2007/C 072/08

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/09

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/10

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/11

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/12

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  )

1

29

2007/C 072/13

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  )

1

29

Europol

2007/C 072/14

Rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 20. března 2007 o kontrolních postupech pro vyhledávání v počítačovém systému shromažďovaných informací

30

2007/C 072/15

Rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 20. března 2007, kterým se stanoví pravidla upravující ujednání o účasti odborníků třetích stran na činnosti analytických skupin

32

2007/C 072/16

Rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 20. března 2007, kterým se stanoví pravidla upravující dohody, jimiž se řídí administrativní uplatňování účasti úředníků Europolu ve společných vyšetřovacích týmech

35

2007/C 072/17

Pravidla pro přístup k dokumentům Europolu

37

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2007/C 072/18 | Směnné kurzy vůči euru | 41 |
| 2007/C 072/19 | Stanovisko Poradního výboru pro spojování podniků sdělené na jeho 144. zasedání dne 25. října 2006 týkající se návrhu rozhodnutí ve věci COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez — Zpravodaj: Švédsko | 42 |
| 2007/C 072/20 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšeníve věci COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez (v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšenív určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže) | 45 |
| 2007/C 072/21 | Stanovisko Poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho 139. zasedání dne 7. dubna 2006 týkající se návrhu rozhodnutí ve věci COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring — Zpravodaj: Lucembursko | 46 |
| 2007/C 072/22 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšeníve věci COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring (v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšenív určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže
  ) | 47 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2007/C 072/18

Směnné kurzy vůči euru

41

2007/C 072/19

Stanovisko Poradního výboru pro spojování podniků sdělené na jeho 144. zasedání dne 25. října 2006 týkající se návrhu rozhodnutí ve věci COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez — Zpravodaj: Švédsko

42

2007/C 072/20

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšeníve věci COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez (v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšenív určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže)

(v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšenív určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže)

45

2007/C 072/21

Stanovisko Poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho 139. zasedání dne 7. dubna 2006 týkající se návrhu rozhodnutí ve věci COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring — Zpravodaj: Lucembursko

46

2007/C 072/22

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšeníve věci COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring (v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšenív určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže
  )

(v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšenív určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže

)

47

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SOUDNÍ ŘÍZENÍ |
| | Soudní dvůr ESVO |
| 2007/C 072/23 | Žaloba podaná dne 15. listopadu 2006 Kontrolním úřadem ESVO na Lichtenštejnské knížectví (Věc E-5/06) | 48 |
| 2007/C 072/24 | Žaloba podaná dne 18. prosince 2006 Kontrolním úřadem ESVO na Lichtenštejnské knížectví (Věc E-6/06) | 49 |
| | POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2007/C 072/25 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  ) | 50 |
| 2007/C 072/26 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4590 – REWE/Delvita) (
  1
  ) | 51 |
| 2007/C 072/27 | Státní podpora – Portugalsko — Státní podpora C 55/06 (ex N 42/05) – Úrokové subvence půjček poskytované podnikům v odvětví rybolovu — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 52 |
| 2007/C 072/28 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4624 – EQT/Scandic) (
  1
  ) | 58 |
| 2007/C 072/29 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4608 – Siemens/UGS) (
  1
  ) | 59 |

V   Oznámení

SOUDNÍ ŘÍZENÍ

Soudní dvůr ESVO

2007/C 072/23

Žaloba podaná dne 15. listopadu 2006 Kontrolním úřadem ESVO na Lichtenštejnské knížectví (Věc E-5/06)

48

2007/C 072/24

Žaloba podaná dne 18. prosince 2006 Kontrolním úřadem ESVO na Lichtenštejnské knížectví (Věc E-6/06)

49

POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2007/C 072/25

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  )

1

50

2007/C 072/26

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4590 – REWE/Delvita) (
  1
  )

1

51

2007/C 072/27

Státní podpora – Portugalsko — Státní podpora C 55/06 (ex N 42/05) – Úrokové subvence půjček poskytované podnikům v odvětví rybolovu — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

52

2007/C 072/28

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4624 – EQT/Scandic) (
  1
  )

1

58

2007/C 072/29

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4608 – Siemens/UGS) (
  1
  )

1

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení, obecné směry a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/1

---

STANOVISKO RADY

ze dne 27. února 2007

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2006 – 2009

(2007/C 72/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| 1. | Dne 27. února 2007 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Slovenska, který zahrnuje období 2006 až 2009. |
| --- | --- |

1.

Dne 27. února 2007 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Slovenska, který zahrnuje období 2006 až 2009.

| 2. | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá růst reálného HDP z 6,6 % v roce 2006 na 7,1 % v roce 2007 a jeho následné snížení na 5,5 % v roce 2008 a na 5,1 % v roce 2009. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář vychází z opatrných předpokladů růstu pro rok 2006 a z příznivých předpokladů růstu pro zbývající část programového období. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. |
| --- | --- |

2.

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá růst reálného HDP z 6,6 % v roce 2006 na 7,1 % v roce 2007 a jeho následné snížení na 5,5 % v roce 2008 a na 5,1 % v roce 2009. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář vychází z opatrných předpokladů růstu pro rok 2006 a z příznivých předpokladů růstu pro zbývající část programového období. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.

| 3. | Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 uváděla celkový schodek veřejných financí v roce 2006 ve výši 3,4 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 4,2 % HDP. Lepší výsledky způsobil mnohem silnější HDP a růst zaměstnanosti a nižší výdaje na úroky a nižší náklady na důchodovou reformu, než se předpokládalo. Některé dodatečné příjmy získané díky silnějšími růstu však nebyly vynaloženy na rychlejší snížení schodku. |
| --- | --- |

3.

Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 uváděla celkový schodek veřejných financí v roce 2006 ve výši 3,4 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 4,2 % HDP. Lepší výsledky způsobil mnohem silnější HDP a růst zaměstnanosti a nižší výdaje na úroky a nižší náklady na důchodovou reformu, než se předpokládalo. Některé dodatečné příjmy získané díky silnějšími růstu však nebyly vynaloženy na rychlejší snížení schodku.

| 4. | Stejně jako v předchozí aktualizaci je hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie nového programu dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí do roku 2010, a to především splněním střednědobého cíle pro strukturální saldo rozpočtu (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) ve výši -0,9 % HDP. Podle programu by se měl souhrnný schodek postupně snižovat z 3,7 % HDP v roce 2006 na 1,9 % HDP v roce 2009 a primární schodek by se měl snižovat z 1,9 % HDP v roce 2006 na 0,2 % HDP v roce 2009. Předpokládaná fiskální konsolidace závisí na omezení běžných i kapitálových výdajů (snížení podílu výdajů o cca 3,25 procentních bodů HDP), což se téměř plně odrazí v podílu příjmů (1,5 procentního bodu). Ve srovnání s předchozí aktualizací nový program potvrzuje plánované změny na pozadí příznivějšího makroekonomického scénáře. |
| --- | --- |

4.

Stejně jako v předchozí aktualizaci je hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie nového programu dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí do roku 2010, a to především splněním střednědobého cíle pro strukturální saldo rozpočtu (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) ve výši -0,9 % HDP. Podle programu by se měl souhrnný schodek postupně snižovat z 3,7 % HDP v roce 2006 na 1,9 % HDP v roce 2009 a primární schodek by se měl snižovat z 1,9 % HDP v roce 2006 na 0,2 % HDP v roce 2009. Předpokládaná fiskální konsolidace závisí na omezení běžných i kapitálových výdajů (snížení podílu výdajů o cca 3,25 procentních bodů HDP), což se téměř plně odrazí v podílu příjmů (1,5 procentního bodu). Ve srovnání s předchozí aktualizací nový program potvrzuje plánované změny na pozadí příznivějšího makroekonomického scénáře.

| 5. | Předpokládá se, že se strukturální saldo vypočtené na základě společně schválené metodiky zlepší z přibližně -3,5 % HDP v roce 2006 na asi -2,5 % HDP v roce 2009. Stejně jako v předchozí aktualizaci představuje střednědobý cíl stavu veřejných financí uvedený v programu strukturální saldo v hodnotě těsně pod 1 % HDP; program nepředpokládá splnění tohoto cíle v rámci programového období, ale do roku 2010. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. |
| --- | --- |

5.

Předpokládá se, že se strukturální saldo vypočtené na základě společně schválené metodiky zlepší z přibližně -3,5 % HDP v roce 2006 na asi -2,5 % HDP v roce 2009. Stejně jako v předchozí aktualizaci představuje střednědobý cíl stavu veřejných financí uvedený v programu strukturální saldo v hodnotě těsně pod 1 % HDP; program nepředpokládá splnění tohoto cíle v rámci programového období, ale do roku 2010. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.

| 6. | Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Rizika vyplývající z makroekonomického scénáře jsou obecně neutrální a zdá se, že je daňová prognóza zcela založena na opatrných předpokladech. Předpokládaná fiskální konsolidace vyplývající z programu zásadním způsobem závisí na omezení výdajů, avšak program neuvádí dostatečné informace o opatřeních, která by ji měla zajistit (po roce 2007), ani nestanoví závazný střednědobý výdajový rámec. Slovensko na druhou stranu v posledních letech zavedlo kvalitní kontrolu výdajů, i když dosažení rozpočtových cílů usnadnil vyšší růst a nižší čerpání finančních prostředků z EU, než se předpokládalo. |
| --- | --- |

6.

Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Rizika vyplývající z makroekonomického scénáře jsou obecně neutrální a zdá se, že je daňová prognóza zcela založena na opatrných předpokladech. Předpokládaná fiskální konsolidace vyplývající z programu zásadním způsobem závisí na omezení výdajů, avšak program neuvádí dostatečné informace o opatřeních, která by ji měla zajistit (po roce 2007), ani nestanoví závazný střednědobý výdajový rámec. Slovensko na druhou stranu v posledních letech zavedlo kvalitní kontrolu výdajů, i když dosažení rozpočtových cílů usnadnil vyšší růst a nižší čerpání finančních prostředků z EU, než se předpokládalo.

| 7. | S ohledem na toto posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě obecně slučitelný s nápravou nadměrného schodku podle doporučení Rady do roku 2007. Během období pro nápravu by však měly být předpokládané změny strukturálních podmínek posíleny, a to s ohledem na úpravu prognózy růstu směrem nahoru a s ohledem na příznivé hospodářské období. Nezdá se však, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu poskytuje pro následující roky dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Jako nedostatečná se navíc jeví skutečnost, že střednědobý cíl má být podle programu dosažen až v roce 2010. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu by mělo být tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu posíleno v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě hospodářsky příznivých podmínek by změna měla být větší. V letech 2007 až 2009 se především očekává zlepšení strukturálního salda pouze o 0,75 % HDP, přičemž se předpokládají hospodářsky příznivé podmínky. |
| --- | --- |

7.

S ohledem na toto posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě obecně slučitelný s nápravou nadměrného schodku podle doporučení Rady do roku 2007. Během období pro nápravu by však měly být předpokládané změny strukturálních podmínek posíleny, a to s ohledem na úpravu prognózy růstu směrem nahoru a s ohledem na příznivé hospodářské období. Nezdá se však, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu poskytuje pro následující roky dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Jako nedostatečná se navíc jeví skutečnost, že střednědobý cíl má být podle programu dosažen až v roce 2010. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu by mělo být tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu posíleno v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě hospodářsky příznivých podmínek by změna měla být větší. V letech 2007 až 2009 se především očekává zlepšení strukturálního salda pouze o 0,75 % HDP, přičemž se předpokládají hospodářsky příznivé podmínky.

| 8. | Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 33,1 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o 3,4 procentní body během programového období. |
| --- | --- |

8.

Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 33,1 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o 3,4 procentní body během programového období.

| 9. | Dlouhodobý dopad stárnutí slovenské populace na rozpočet je nižší než průměr EU, přičemž náklady na důchodové systémy, které jsou ovlivněny stávající důchodovou reformou, vykazují mnohem nižší růst než náklady v mnoha jiných zemích. Původní stav rozpočtu představuje pro udržitelné veřejné finance riziko, a to i bez zohlednění dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet. Konsolidace veřejných financí by proto přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí na Slovensku vystavena vysokému riziku. |
| --- | --- |

9.

Dlouhodobý dopad stárnutí slovenské populace na rozpočet je nižší než průměr EU, přičemž náklady na důchodové systémy, které jsou ovlivněny stávající důchodovou reformou, vykazují mnohem nižší růst než náklady v mnoha jiných zemích. Původní stav rozpočtu představuje pro udržitelné veřejné finance riziko, a to i bez zohlednění dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet. Konsolidace veřejných financí by proto přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí na Slovensku vystavena vysokému riziku.

| 10. | Konvergenční program neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje však informace o přímých rozpočtových nákladech nebo o úsporách vyplývajících z reforem uvedených v národním programu reforem a zdá se, že rozpočtové prognózy zohledňují dopady opatření vyplývajících z národního programu reforem na veřejné finance. Nezdá se však, že by opatření v oblasti veřejných financí předpokládaná konvergenčním programem zcela odpovídala opatřením uvedeným v národním programu reforem. Výdajové priority uvedené v programu se, s výjimkou oblasti vzdělávání, především liší od klíčových oblastí identifikovaných v národním programu reforem. Značná podpora vzdělávání uvedená v národním programu reforem se navíc nepromítla do rozpočtu na rok 2007 nebo do konvergenčního programu. |
| --- | --- |

10.

Konvergenční program neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje však informace o přímých rozpočtových nákladech nebo o úsporách vyplývajících z reforem uvedených v národním programu reforem a zdá se, že rozpočtové prognózy zohledňují dopady opatření vyplývajících z národního programu reforem na veřejné finance. Nezdá se však, že by opatření v oblasti veřejných financí předpokládaná konvergenčním programem zcela odpovídala opatřením uvedeným v národním programu reforem. Výdajové priority uvedené v programu se, s výjimkou oblasti vzdělávání, především liší od klíčových oblastí identifikovaných v národním programu reforem. Značná podpora vzdělávání uvedená v národním programu reforem se navíc nepromítla do rozpočtu na rok 2007 nebo do konvergenčního programu.

| 11. | Rozpočtová strategie uvedená v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 až 2008. |
| --- | --- |

11.

Rozpočtová strategie uvedená v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 až 2008.

| 12. | Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů (2). |
| --- | --- |

12.

Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů (2).

Rada je toho názoru, že program je v souladu s nápravou nadměrného schodku v roce 2007, a předpokládá pokrok, i když omezený, vůči splnění střednědobého cíle.

S ohledem na výše uvedené posouzení a s ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004 Rada vybízí Slovensko, aby:

| i) | využilo prognózy silného růstu a posílilo strukturální změny k tomu, aby v roce 2007 zajistilo nápravu nadměrného schodku s větší rezervou a urychlilo pokrok vůči dosažení střednědobých cílů a |
| --- | --- |

i)

využilo prognózy silného růstu a posílilo strukturální změny k tomu, aby v roce 2007 zajistilo nápravu nadměrného schodku s větší rezervou a urychlilo pokrok vůči dosažení střednědobých cílů a

| ii) | posílilo právní závaznost střednědobých výdajových limitů ústřední vlády. |
| --- | --- |

ii)

posílilo právní závaznost střednědobých výdajových limitů ústřední vlády.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |
| KOM listopad 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | neuvedeno |
| KP pros. 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | neuvedeno |
| Inflace podle HISC
  (%) | KP pros. 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |
| KOM listopad 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | neuvedeno |
| KP pros. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuvedeno |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP). | KP pros. 2006
   (3) | – 2,2 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |
| KOM listopad 2006 (7) | – 2,0 | – 0,7 | 1,1 | 1,6 | neuvedeno |
| KP pros. 2005
   (3) | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 | neuvedeno |
| Celkové saldo veřejných financí (8)

  (% HDP) | KP pros. 2006 | – 3,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 |
| KOM listopad 2006 | – 3,1 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | neuvedeno |
| KP pros. 2005 | – 4,9 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,7 | neuvedeno |
| Primární saldo (8)

  (% HDP) | KP pros. 2006 | – 1,4 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM listopad 2006 | – 1,4 | – 1,7 | – 1,1 | – 0,9 | neuvedeno |
| KP pros. 2005 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,1 | – 0,8 | neuvedeno |
| Saldo očištěné o cyklické vlivy (8)

  (% HDP) | KP pros. 2006
   (3) | – 2,4 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| KOM listopad 2006 | – 2,5 | – 3,2 | – 3,3 | – 3,3 | neuvedeno |
| KP pros. 2005
   (3) | – 4,4 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,9 | neuvedeno |
| Strukturální saldo (4)
   (8)

  (% HDP) | KP pros. 2006
   (5) | – 1,6 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| KOM listopad 2006 (6) | – 1,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,3 | neuvedeno |
| KP pros. 2005 | – 3,6 | – 3,9 | – 3,1 | – 2,9 | neuvedeno |
| Hrubý vládní dluh (8)

  (% HDP) | KP pros. 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |
| KOM listopad 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | neuvedeno |
| KP pros. 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | neuvedeno |
| Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2006

6,1

6,6

7,1

5,5

5,1

KOM listopad 2006

6,0

6,7

7,2

5,7

neuvedeno

KP pros. 2005

5,1

5,4

6,1

5,6

neuvedeno

Inflace podle HISC

(%)

KP pros. 2006

2,8

4,4

3,1

2,0

2,4

KOM listopad 2006

2,8

4,5

3,4

2,5

neuvedeno

KP pros. 2005

2,2

1,5

2,2

2,5

neuvedeno

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP).

KP pros. 2006
   (3)

– 2,2

– 0,9

1,0

1,6

1,9

KOM listopad 2006 (7)

– 2,0

– 0,7

1,1

1,6

neuvedeno

KP pros. 2005
   (3)

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

neuvedeno

Celkové saldo veřejných financí (8)

(% HDP)

KP pros. 2006

– 3,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

KOM listopad 2006

– 3,1

– 3,4

– 3,0

– 2,9

neuvedeno

KP pros. 2005

– 4,9

– 4,2

– 3,0

– 2,7

neuvedeno

Primární saldo (8)

(% HDP)

KP pros. 2006

– 1,4

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

KOM listopad 2006

– 1,4

– 1,7

– 1,1

– 0,9

neuvedeno

KP pros. 2005

– 3,1

– 2,3

– 1,1

– 0,8

neuvedeno

Saldo očištěné o cyklické vlivy (8)

(% HDP)

KP pros. 2006
   (3)

– 2,4

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

KOM listopad 2006

– 2,5

– 3,2

– 3,3

– 3,3

neuvedeno

KP pros. 2005
   (3)

– 4,4

– 3,9

– 3,0

– 2,9

neuvedeno

Strukturální saldo (4)
   (8)

(% HDP)

KP pros. 2006
   (5)

– 1,6

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

KOM listopad 2006 (6)

– 1,7

– 3,3

– 3,3

– 3,3

neuvedeno

KP pros. 2005

– 3,6

– 3,9

– 3,1

– 2,9

neuvedeno

Hrubý vládní dluh (8)

(% HDP)

KP pros. 2006

34,5

33,1

31,8

31,0

29,7

KOM listopad 2006

34,5

33,0

31,6

31,0

neuvedeno

KP pros. 2005

33,7

35,5

35,2

36,2

neuvedeno

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Poskytnuty nebyly především o údaje o veřejných výdajích na rok 2009 rozepsaných podle účelu.

(3)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu.

(4)  Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření.

(5)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,8 % HDP v roce 2005, jež zvyšují schodek, a 0,1 % v 2006, jež snižují schodek).

(6)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,9 % HDP v roce 2005, jež zvyšují schodek, a 0,1 % v 2006, jež snižují schodek).

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005 – 2008 ve výši 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % a 5,2 %.

(8)  Slovensko od října 2006 provádí rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o účetní klasifikaci kapitálového důchodového systému druhého pilíře. Statistické údaje o veřejných financích z předchozí aktualizace byly upraveny tak, aby srovnání s novou aktualizací prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 bylo jednodušší.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/5

---

STANOVISKO RADY

ze dne 27. února 2007

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2006 – 2010

(2007/C 72/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| 1. | Dne 27. února 2007 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Estonska na období let 2006 až 2010. |
| --- | --- |

1.

Dne 27. února 2007 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Estonska na období let 2006 až 2010.

| 2. | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že skutečný růst HDP se sníží z maximální hodnoty 11 % dosažené v roce 2006 na 8,25 % v roce 2007 a 7,5 % v letech následujících. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na opatrných předpokladech růstu. Předpokládaný střednědobý průběh hladkého zpomalování růstu ze současného tempa, jež by mohlo vést k přehřátí ekonomiky, je však spojen s určitými riziky. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví jako reálná. |
| --- | --- |

2.

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že skutečný růst HDP se sníží z maximální hodnoty 11 % dosažené v roce 2006 na 8,25 % v roce 2007 a 7,5 % v letech následujících. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na opatrných předpokladech růstu. Předpokládaný střednědobý průběh hladkého zpomalování růstu ze současného tempa, jež by mohlo vést k přehřátí ekonomiky, je však spojen s určitými riziky. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví jako reálná.

| 3. | Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhaduje celkový přebytek veřejných financí v roce 2006 na 2,5 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 0,3 % HDP. Daleko lepší výsledek, který je rovněž očekáván v poslední aktualizaci, byl zaznamenán v důsledku přenesení neočekávaně příznivého výsledku za roku 2005, a překvapivě pozitivního růstu v roce 2006. Výdaje byly nižší, než bylo plánováno v rozpočtu. |
| --- | --- |

3.

Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhaduje celkový přebytek veřejných financí v roce 2006 na 2,5 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 0,3 % HDP. Daleko lepší výsledek, který je rovněž očekáván v poslední aktualizaci, byl zaznamenán v důsledku přenesení neočekávaně příznivého výsledku za roku 2005, a překvapivě pozitivního růstu v roce 2006. Výdaje byly nižší, než bylo plánováno v rozpočtu.

| 4. | Hlavními cíli střednědobé rozpočtové strategie uvedenými v programu jsou udržování veřejných financí alespoň v rovnováze a zajišťování dlouhodobé udržitelnosti s ohledem na dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Rozpočtová strategie počítá s tím, že základní přebytek veřejných financí klesne z 2,5 % HDP v roce 2006 na přibližně 1,25 % v období let 2007 – 2008 a poté se zvýší na zhruba 1,5 % HDP. Primární saldo bude vykazovat obdobný vývoj vzhledem k zanedbatelnému objemu výdajů na úroky. Pokles přebytku v roce 2007 bude zapříčiněn vzestupem poměru výdajů k HDP, zatímco podíl příjmů bude vykazovat klesající trend. Počínaje rokem 2008 budou celkové podíly příjmů a výdajů klesat stejně rychle, a to zejména díky snižování daní z příjmů a růstu výdajů, který nebude dosahovat úrovně silného nominálního růstu HDP. Nový program se odchýlil od někdejšího praxe snažit se za všech okolností o dosažení nulového salda veřejných financí (cíl, který byl v minulých letech zpravidla překročen) a místo toho se zaměřuje na dosahování výrazných přebytků během celého období programu, což představuje krok vpřed v zohledňování cyklického vývoje hospodářství. Vzhledem k příznivějšímu (a realističtějšímu) makroekonomickému scénáři byly cílové hodnoty ve srovnání s předchozí aktualizací revidovány směrem nahoru přinejmenším o jeden procentní bod počínaje rokem 2007. |
| --- | --- |

4.

Hlavními cíli střednědobé rozpočtové strategie uvedenými v programu jsou udržování veřejných financí alespoň v rovnováze a zajišťování dlouhodobé udržitelnosti s ohledem na dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Rozpočtová strategie počítá s tím, že základní přebytek veřejných financí klesne z 2,5 % HDP v roce 2006 na přibližně 1,25 % v období let 2007 – 2008 a poté se zvýší na zhruba 1,5 % HDP. Primární saldo bude vykazovat obdobný vývoj vzhledem k zanedbatelnému objemu výdajů na úroky. Pokles přebytku v roce 2007 bude zapříčiněn vzestupem poměru výdajů k HDP, zatímco podíl příjmů bude vykazovat klesající trend. Počínaje rokem 2008 budou celkové podíly příjmů a výdajů klesat stejně rychle, a to zejména díky snižování daní z příjmů a růstu výdajů, který nebude dosahovat úrovně silného nominálního růstu HDP. Nový program se odchýlil od někdejšího praxe snažit se za všech okolností o dosažení nulového salda veřejných financí (cíl, který byl v minulých letech zpravidla překročen) a místo toho se zaměřuje na dosahování výrazných přebytků během celého období programu, což představuje krok vpřed v zohledňování cyklického vývoje hospodářství. Vzhledem k příznivějšímu (a realističtějšímu) makroekonomickému scénáři byly cílové hodnoty ve srovnání s předchozí aktualizací revidovány směrem nahoru přinejmenším o jeden procentní bod počínaje rokem 2007.

| 5. | Předpokládá se, že strukturální saldo (tzn. cyklicky očištěné saldo, bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky se sníží o přibližně jeden procentní bod a dosáhne 0,5 % HDP v roce 2007 a opětovně se zvýší na více než 1 % HDP v roce 2008 a více než 1,5 % HDP v letech 2009 a 2010. Stejně jako v předcházející aktualizaci konvergenčního programu je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturálně vyrovnaný rozpočet ve strukturálních kategoriích, přičemž se předpokládá, že tento cíl bude dosažen v průběhu celého programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální referenční hodnota (odhadovaná jako schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy chránící před rizikem výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu se nachází v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy systému ERM-II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je podstatně náročnější než to, co vyplývá z předpokládané míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu. |
| --- | --- |

5.

Předpokládá se, že strukturální saldo (tzn. cyklicky očištěné saldo, bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky se sníží o přibližně jeden procentní bod a dosáhne 0,5 % HDP v roce 2007 a opětovně se zvýší na více než 1 % HDP v roce 2008 a více než 1,5 % HDP v letech 2009 a 2010. Stejně jako v předcházející aktualizaci konvergenčního programu je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturálně vyrovnaný rozpočet ve strukturálních kategoriích, přičemž se předpokládá, že tento cíl bude dosažen v průběhu celého programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální referenční hodnota (odhadovaná jako schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy chránící před rizikem výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu se nachází v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy systému ERM-II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je podstatně náročnější než to, co vyplývá z předpokládané míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu.

| 6. | Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Makroekonomické předpoklady pro celé programového období lze považovat za opatrné. Výhledy daňových příjmů se ve svém celku jeví jako reálné. Předpokládaného snížení růstu výdajů by však bylo možné dosáhnout snáze, kdyby měl střednědobý rámec fiskálního plánování závazný charakter. |
| --- | --- |

6.

Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Makroekonomické předpoklady pro celé programového období lze považovat za opatrné. Výhledy daňových příjmů se ve svém celku jeví jako reálné. Předpokládaného snížení růstu výdajů by však bylo možné dosáhnout snáze, kdyby měl střednědobý rámec fiskálního plánování závazný charakter.

| 7. | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že přístup k rozpočtu uvedený v programu je dostatečný k udržení střednědobého cíle po celé programové období, s velkou bezpečnou rezervou, jak se v programu předpokládá. Zajišťuje rovněž bezpečnou rezervu chránící před překročením referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. Přístup k fiskální politice podle programu není zcela v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu, neboť působí procyklicky v případě dobré konjunktury v roce 2007, kdy se má strukturální saldo snížit přibližně o 1 % HDP. |
| --- | --- |

7.

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že přístup k rozpočtu uvedený v programu je dostatečný k udržení střednědobého cíle po celé programové období, s velkou bezpečnou rezervou, jak se v programu předpokládá. Zajišťuje rovněž bezpečnou rezervu chránící před překročením referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. Přístup k fiskální politice podle programu není zcela v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu, neboť působí procyklicky v případě dobré konjunktury v roce 2007, kdy se má strukturální saldo snížit přibližně o 1 % HDP.

| 8. | Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 klesl přibližně na 3,7 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o další 2 procentní body v období platnosti programu. |
| --- | --- |

8.

Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 klesl přibližně na 3,7 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o další 2 procentní body v období platnosti programu.

| 9. | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva v Estonsku patří mezi nejnižší v EU a podle předpokladů by úroveň s tím souvisejících výdajů měla jako podíl HDP v nadcházejících desetiletích snížit, což bude ovlivněno značným omezením výdajů v důsledku reformy důchodového systému. Současná míra hrubého dluhu je v Estonsku velmi nízká a udržování zdravých veřejných financí v souladu s rozpočtovými plány po celé programové období by přispělo k omezení rizik pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že rizika pro udržitelnost veřejných financí Estonska jsou na nízké úrovni. |
| --- | --- |

9.

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva v Estonsku patří mezi nejnižší v EU a podle předpokladů by úroveň s tím souvisejících výdajů měla jako podíl HDP v nadcházejících desetiletích snížit, což bude ovlivněno značným omezením výdajů v důsledku reformy důchodového systému. Současná míra hrubého dluhu je v Estonsku velmi nízká a udržování zdravých veřejných financí v souladu s rozpočtovými plány po celé programové období by přispělo k omezení rizik pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že rizika pro udržitelnost veřejných financí Estonska jsou na nízké úrovni.

| 10. | Konvergenční program obsahuje kvalitativní vyhodnocení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie, která byla předložena v říjnu 2006. Dále poskytuje určité informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a předložené rozpočtové odhady přímo zohledňují dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která jsou uvedena v konvergenčním programu, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy kladou důraz zejména na obezřetnou fiskální politiku jakožto klíčový prvek makroekonomické stabilizace. |
| --- | --- |

10.

Konvergenční program obsahuje kvalitativní vyhodnocení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie, která byla předložena v říjnu 2006. Dále poskytuje určité informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a předložené rozpočtové odhady přímo zohledňují dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která jsou uvedena v konvergenčním programu, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy kladou důraz zejména na obezřetnou fiskální politiku jakožto klíčový prvek makroekonomické stabilizace.

| 11. | Rozpočtová strategie uvedená v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. |
| --- | --- |

11.

Rozpočtová strategie uvedená v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008.

| 12. | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů (2). |
| --- | --- |

12.

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů (2).

Celkově lze tedy dospět k závěru, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem rozpočtových politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Plánované snížení rozpočtového přebytku v roce 2007 – tedy v hospodářsky příznivém období – však naznačuje procyklický charakter fiskální politiky.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by se Estonsko mělo zaměřit na dosažení vyššího rozpočtového přebytku v roce 2007 než bylo plánováno v programu, za účelem podpory makroekonomické stability a další nápravy nerovnováhy platební bilance.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2006 | 10,5 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 |
| KOM list. 2006 | 10,5 | 10,9 | 9,5 | 8,4 | neuvedeno | neuvedeno |
| KP list. 2005 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | neuvedeno |
| Inflace HICP
  (%) | KP pros. 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 |
| KOM list. 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,6 | neuvedeno | neuvedeno |
| KP list. 2005 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 | neuvedeno |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | KP pros. 2006
   (3) | 0,2 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 |
| KOM list. 2006 (7) | 0,0 | 1,2 | 0,9 | – 0,6 | neuvedeno | neuvedeno |
| KP list. 2005
   (3) | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 | neuvedeno |
| Saldo veřejných financí (v % HDP)
  (% HDP) | KP pros. 2006 | 2,3 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 |
| KOM list. 2006 | 2,3 | 2,5 | 1,6 | 1,3 | neuvedeno | neuvedeno |
| KP list. 2005 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | neuvedeno |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP pros. 2006 | 2,5 | 2,8 | 1,4 | 1,4 | 1,7 | 1,6 |
| KOM list. 2006 | 2,5 | 2,7 | 1,8 | 1,5 | neuvedeno | neuvedeno |
| KP list. 2005 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | neuvedeno |
| Saldo očištěné o cyklické vlivy
  (% HDP) | KP pros. 2006
   (3) | 2,2 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| KOM list. 2006 | 2,3 | 2,2 | 1,4 | 1,5 | neuvedeno | neuvedeno |
| KP list. 2005
   (3) | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | neuvedeno |
| Strukturální saldo (4)

  (% HDP) | KP pros. 2006
   (5) | 2,2 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| KOM list. 2006 (6) | 2,2 | 1,5 | 1,0 | 1,3 | neuvedeno | neuvedeno |
| KP list. 2005 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | neuvedeno |
| Hrubý státní dluh
  (% HDP) | KP pros. 2006 | 4,5 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 |
| KOM list. 2006 | 4,5 | 4,0 | 2,7 | 2,1 | neuvedeno | neuvedeno |
| KP list. 2005 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | neuvedeno |
| Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2006

10,5

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

KOM list. 2006

10,5

10,9

9,5

8,4

neuvedeno

neuvedeno

KP list. 2005

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

neuvedeno

Inflace HICP

(%)

KP pros. 2006

4,1

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

KOM list. 2006

4,1

4,4

4,2

4,6

neuvedeno

neuvedeno

KP list. 2005

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

neuvedeno

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

KP pros. 2006
   (3)

0,2

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

KOM list. 2006 (7)

0,0

1,2

0,9

– 0,6

neuvedeno

neuvedeno

KP list. 2005
   (3)

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

neuvedeno

Saldo veřejných financí (v % HDP)

(% HDP)

KP pros. 2006

2,3

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

KOM list. 2006

2,3

2,5

1,6

1,3

neuvedeno

neuvedeno

KP list. 2005

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

neuvedeno

Primární saldo

(% HDP)

KP pros. 2006

2,5

2,8

1,4

1,4

1,7

1,6

KOM list. 2006

2,5

2,7

1,8

1,5

neuvedeno

neuvedeno

KP list. 2005

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

neuvedeno

Saldo očištěné o cyklické vlivy

(% HDP)

KP pros. 2006
   (3)

2,2

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

KOM list. 2006

2,3

2,2

1,4

1,5

neuvedeno

neuvedeno

KP list. 2005
   (3)

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

neuvedeno

Strukturální saldo (4)

(% HDP)

KP pros. 2006
   (5)

2,2

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

KOM list. 2006 (6)

2,2

1,5

1,0

1,3

neuvedeno

neuvedeno

KP list. 2005

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

neuvedeno

Hrubý státní dluh

(% HDP)

KP pros. 2006

4,5

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

KOM list. 2006

4,5

4,0

2,7

2,1

neuvedeno

neuvedeno

KP list. 2005

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

neuvedeno

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Schází zejména některé proměnné pracovního trhu a údaje o čistých půjčkách/úvěrech soukromého sektoru.

(3)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu.

(4)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření.

(5)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,6 % HDP v roce 2006 a 0,4 % v roce 2007; všechna snižují schodek)

(6)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,2 % HDP v roce 2005, 0,6 % HDP v roce 2006, 0,4 % HDP v roce 2007 a 0,2 % HDP v roce 2008; všechna snižují schodek)

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005 – 2008 ve výši 9,1 %, 9,6 %, 9,9 % a 9,9 %.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/9

---

STANOVISKO RADY

ze dne 27. února 2007

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období 2006 až 2009

(2007/C 72/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 27. února 2007 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Malty na období 2006 až 2009. |
| --- | --- |

(1)

Dne 27. února 2007 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Malty na období 2006 až 2009.

| (2) | Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že by se reálný růst HDP měl během programového období pohybovat kolem hodnoty 3 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na příznivých předpokladech růstu na rok 2007 a poté na významně příznivých předpokladech, a to především díky optimistickému střednědobému vývoji ve vnějším sektoru. Výše čistého vývozu ve střednědobém horizontu, jež byla méně příznivá, než předpokládal uvedený program, by mohla vést ke zvýšení vnější nerovnováhy zaznamenané v posledních letech. Inflační prognózy se jeví reálně. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že by se reálný růst HDP měl během programového období pohybovat kolem hodnoty 3 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na příznivých předpokladech růstu na rok 2007 a poté na významně příznivých předpokladech, a to především díky optimistickému střednědobému vývoji ve vnějším sektoru. Výše čistého vývozu ve střednědobém horizontu, jež byla méně příznivá, než předpokládal uvedený program, by mohla vést ke zvýšení vnější nerovnováhy zaznamenané v posledních letech. Inflační prognózy se jeví reálně.

| (3) | Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 uváděla celkový schodek veřejných financí v roce 2006 ve výši 2,9 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,7 % HDP. Odhadovaný výsledek v roce 2006 obsažený v poslední aktualizaci (2,6 % HDP) je nižší než výsledek podle předpovědi útvarů Komise z podzimu 2006 a jeví se jako realistický ve světle nejnovějších informací o růstu HDP a údajů o veřejných financích. |
| --- | --- |

(3)

Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 uváděla celkový schodek veřejných financí v roce 2006 ve výši 2,9 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,7 % HDP. Odhadovaný výsledek v roce 2006 obsažený v poslední aktualizaci (2,6 % HDP) je nižší než výsledek podle předpovědi útvarů Komise z podzimu 2006 a jeví se jako realistický ve světle nejnovějších informací o růstu HDP a údajů o veřejných financích.

| (4) | Strategie rozpočtu nastíněná v aktualizaci se zaměřuje na snížení schodku pod 3 % referenční hodnoty HDP v roce 2006 a pokračování ve fiskální konsolidaci v následujícím období. Aktualizace předpokládá postupné snižování celkového schodku veřejných financí vedoucí k dosažení vcelku vyrovnaného rozpočtu do roku 2009. V důsledku předpokládaného snížení úrokových sazeb se očekává, že primární přebytek dosáhne do roku 2009 úrovně 3,25 % HDP. Úpravy má být dosaženo snížením podílu primárních výdajů o téměř 5,75 procentního bodu HDP, což zcela postačí k vyrovnání poklesu příjmů o téměř 3,75 procentního bodu HDP. Navzdory úspěchu v omezování celkových výdajů vykazovaly výdaje na zdravotnictví v uplynulých letech rostoucí trend. Méně než v nedávné minulosti budou využívána jednorázová opatření ke snížení schodku. Zmíněný program v širokém záběru potvrzuje plánovanou nominální rozpočtovou úpravu v předchozí aktualizaci na pozadí mnohem příznivějšího makroekonomického scénáře. |
| --- | --- |

(4)

Strategie rozpočtu nastíněná v aktualizaci se zaměřuje na snížení schodku pod 3 % referenční hodnoty HDP v roce 2006 a pokračování ve fiskální konsolidaci v následujícím období. Aktualizace předpokládá postupné snižování celkového schodku veřejných financí vedoucí k dosažení vcelku vyrovnaného rozpočtu do roku 2009. V důsledku předpokládaného snížení úrokových sazeb se očekává, že primární přebytek dosáhne do roku 2009 úrovně 3,25 % HDP. Úpravy má být dosaženo snížením podílu primárních výdajů o téměř 5,75 procentního bodu HDP, což zcela postačí k vyrovnání poklesu příjmů o téměř 3,75 procentního bodu HDP. Navzdory úspěchu v omezování celkových výdajů vykazovaly výdaje na zdravotnictví v uplynulých letech rostoucí trend. Méně než v nedávné minulosti budou využívána jednorázová opatření ke snížení schodku. Zmíněný program v širokém záběru potvrzuje plánovanou nominální rozpočtovou úpravu v předchozí aktualizaci na pozadí mnohem příznivějšího makroekonomického scénáře.

| (5) | Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo zlepšit ze schodku ve výši přibližně 3 % HDP v roce 2006 na přebytek ve výši 0,5 % na konci programového období. Stejně jako v předcházející aktualizaci programu stability je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeného v programu strukturálně vyrovnaný rozpočet, o jehož dosažení program neusiluje v rámci programového období. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měla být zajištěna bezpečná rezerva proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a pokyny pro sestavování programů a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. |
| --- | --- |

(5)

Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo zlepšit ze schodku ve výši přibližně 3 % HDP v roce 2006 na přebytek ve výši 0,5 % na konci programového období. Stejně jako v předcházející aktualizaci programu stability je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeného v programu strukturálně vyrovnaný rozpočet, o jehož dosažení program neusiluje v rámci programového období. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měla být zajištěna bezpečná rezerva proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a pokyny pro sestavování programů a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.

| (6) | Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2007 vesměs vyrovnaná, ale rozpočtové výsledky by mohly být horší, než se očekává v navazujícím programu. To je důsledkem příznivého růstu DPH předvídaného v roce 2007 a výrazně příznivého makroekonomického scénáře, na němž se zakládají výhledy aktualizace, zejména v letech 2008 a 2009 (třebaže daňové prognózy na zmíněné období jsou zřejmě opatrné). Kromě toho program neobsahuje žádné podrobné údaje o strategii úprav po roce 2007, čímž se zvyšují rizika související s plánovanou fiskální konsolidací. |
| --- | --- |

(6)

Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2007 vesměs vyrovnaná, ale rozpočtové výsledky by mohly být horší, než se očekává v navazujícím programu. To je důsledkem příznivého růstu DPH předvídaného v roce 2007 a výrazně příznivého makroekonomického scénáře, na němž se zakládají výhledy aktualizace, zejména v letech 2008 a 2009 (třebaže daňové prognózy na zmíněné období jsou zřejmě opatrné). Kromě toho program neobsahuje žádné podrobné údaje o strategii úprav po roce 2007, čímž se zvyšují rizika související s plánovanou fiskální konsolidací.

| (7) | S ohledem na takové posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě slučitelný s nápravou nadměrného schodku dle doporučení Rady do roku 2006. Navíc se zdá, že přístup poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech zaznamenaných počínaje rokem 2008. Pro období následující po odstranění nadměrného schodku je tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle stanovené v programu zhruba v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek by náprava měla být vyšší a naopak v případě nepříznivých hospodářských podmínek nižší. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na takové posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě slučitelný s nápravou nadměrného schodku dle doporučení Rady do roku 2006. Navíc se zdá, že přístup poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech zaznamenaných počínaje rokem 2008. Pro období následující po odstranění nadměrného schodku je tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle stanovené v programu zhruba v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek by náprava měla být vyšší a naopak v případě nepříznivých hospodářských podmínek nižší.

| (8) | Odhaduje se, že hrubé veřejné zadlužení dosáhlo v roce 2006 výše 68,25 % HDP, což převyšuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, jež činí 60 % HDP. Program předpokládá pokles míry dluhu o 8,75 procentního bodu HDP během programového období. Při rizicích, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, jak je uvedeno výše, je však pravděpodobné, že podíl dluhu se bude vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. S ohledem na toto posouzení rizik se lze domnívat, že míra zadlužení během programového období bude dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(8)

Odhaduje se, že hrubé veřejné zadlužení dosáhlo v roce 2006 výše 68,25 % HDP, což převyšuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, jež činí 60 % HDP. Program předpokládá pokles míry dluhu o 8,75 procentního bodu HDP během programového období. Při rizicích, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, jak je uvedeno výše, je však pravděpodobné, že podíl dluhu se bude vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. S ohledem na toto posouzení rizik se lze domnívat, že míra zadlužení během programového období bude dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě.

| (9) | Malta v poslední době zavedla důchodovou reformu zaměřenou na zvyšování věkové hranice pro odchod do důchodu, přičemž se zvyšuje úroveň důchodů. V důsledku toho odhady obsažené v programu naznačují, že výdaje na důchody budou vyšší a dojde k vyššímu nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, který se tak přiblíží průměru EU. Třebaže nárůst výdajů na zdravotnictví je ve srovnání s historickými trendy pomalejší, budou předpokládané výdaje v této oblasti dlouhodobě narůstat o přibližně 1,75 procentních bodů HDP, pokud přetrvají současné trendy. Současný stav rozpočtu by nezajistil stálé snižování dluhu pod úroveň referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě. Zlepšování stavu rozpočtu předpokládané v programu tudíž přispěje ke snížení rizik pro udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí na Maltě vystavena středně vysokému riziku. |
| --- | --- |

(9)

Malta v poslední době zavedla důchodovou reformu zaměřenou na zvyšování věkové hranice pro odchod do důchodu, přičemž se zvyšuje úroveň důchodů. V důsledku toho odhady obsažené v programu naznačují, že výdaje na důchody budou vyšší a dojde k vyššímu nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, který se tak přiblíží průměru EU. Třebaže nárůst výdajů na zdravotnictví je ve srovnání s historickými trendy pomalejší, budou předpokládané výdaje v této oblasti dlouhodobě narůstat o přibližně 1,75 procentních bodů HDP, pokud přetrvají současné trendy. Současný stav rozpočtu by nezajistil stálé snižování dluhu pod úroveň referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě. Zlepšování stavu rozpočtu předpokládané v programu tudíž přispěje ke snížení rizik pro udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí na Maltě vystavena středně vysokému riziku.

| (10) | Konvergenční program neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje však systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a jeho rozpočtové odhady, které výslovně berou v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy jsou zaměřeny zejména na provádění důchodové reformy, zatímco konvergenční program přináší podrobnosti daňové reformy ohlášené v národním programu reforem. |
| --- | --- |

(10)

Konvergenční program neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje však systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a jeho rozpočtové odhady, které výslovně berou v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy jsou zaměřeny zejména na provádění důchodové reformy, zatímco konvergenční program přináší podrobnosti daňové reformy ohlášené v národním programu reforem.

| (11) | Rozpočtová strategie je do velké míry v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(11)

Rozpočtová strategie je do velké míry v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 až 2008.

| (12) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů (2). |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů (2).

Rada je toho názoru, že program je v souladu s cílem odstranění nadměrného schodku do roku 2006 a v kontextu se zřetelnými vyhlídkami růstu se zaměřuje na realizaci přiměřeného pokroku v dosahování střednědobého cíle v období bezprostředně následujícím. Zdá se, že se míra zadlužení, na niž je program zaměřen, snižuje uspokojivým tempem, aby bylo lze dosáhnout cíle, jímž je 60 % referenční hodnoty HDP. Existují však rizika pro dosažení rozpočtových cílů po roce 2007. Udržování stavu rozpočtu, který by dobře odolával potenciálním negativním zvratům v předpovídaném trendu výrazného růstu, je významné zejména ve světle nedávného zvýšení vnější nerovnováhy. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení Rada vybízí Maltu, aby:

| i) | usilovala o dosažení přiměřeného pokroku na cestě k dosažení střednědobého cíle uvedeného v programu a zajistila příslušné snížení zadlužení k HDP, přičemž je nutno jasně vyjádřit rozpočtovou strategii, zejména na straně výdajů se zaměřením na dlouhodobou perspektivu; |
| --- | --- |

i)

usilovala o dosažení přiměřeného pokroku na cestě k dosažení střednědobého cíle uvedeného v programu a zajistila příslušné snížení zadlužení k HDP, přičemž je nutno jasně vyjádřit rozpočtovou strategii, zejména na straně výdajů se zaměřením na dlouhodobou perspektivu;

| ii) | vzhledem k úrovni dluhu a předpokládanému zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí dosažením střednědobého cíle a dosažením dalšího pokroku v přípravě a provádění reformy zdravotnictví. |
| --- | --- |

ii)

vzhledem k úrovni dluhu a předpokládanému zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí dosažením střednědobého cíle a dosažením dalšího pokroku v přípravě a provádění reformy zdravotnictví.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM listopad 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | neuv. |
| CP leden 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | neuv. |
| Inflace podle HISC
  (%) | KP pros. 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| KOM listopad 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | neuv. |
| KP leden 2006
   (8) | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP) | KP pros. 2006
   (3) | – 2,8 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 |
| KOM list. 2006 (7) | – 2,1 | – 1,4 | – 1,1 | – 0,5 | neuv. |
| KP leden 2006
   (3) | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP pros. 2006 | – 3,2 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 |
| KOM listopad 2006 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,9 | neuv. |
| CP leden 2006 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP pros. 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |
| KOM listopad 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | neuv. |
| CP leden 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | neuv. |
| Saldo očištěné o cyklické vlivy
  (% HDP) | KP pros. 2006
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 |
| KOM listopad 2006 | – 2,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,7 | neuv. |
| KP leden 2006
   (3) | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 | neuv. |
| Strukturální saldo (4)

  (% HDP) | KP pros. 2006
   (5) | – 3,8 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 |
| KOM list. 2006 (6) | – 4,0 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,7 | neuv. |
| CP leden 2006 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 | neuv. |
| Hrubý vládní dluh
  (% HDP) | KP pros. 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |
| KOM listopad 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | neuv. |
| CP leden 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | neuv. |
| Zdroj:

  Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2006

2,2

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM listopad 2006

2,2

2,3

2,1

2,2

neuv.

CP leden 2006

0,9

1,1

1,2

2,0

neuv.

Inflace podle HISC

(%)

KP pros. 2006

2,5

3,1

2,2

2,1

2,0

KOM listopad 2006

2,5

3,0

2,6

2,4

neuv.

KP leden 2006
   (8)

2,8

3,1

2,5

1,9

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP)

KP pros. 2006
   (3)

– 2,8

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

KOM list. 2006 (7)

– 2,1

– 1,4

– 1,1

– 0,5

neuv.

KP leden 2006
   (3)

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP pros. 2006

– 3,2

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

KOM listopad 2006

– 3,2

– 2,9

– 2,7

– 2,9

neuv.

CP leden 2006

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP pros. 2006

0,8

1,1

1,1

2,5

3,2

KOM listopad 2006

0,8

0,9

0,7

0,6

neuv.

CP leden 2006

0,3

1,4

1,5

2,4

neuv.

Saldo očištěné o cyklické vlivy

(% HDP)

KP pros. 2006
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

KOM listopad 2006

– 2,4

– 2,3

– 2,3

– 2,7

neuv.

KP leden 2006
   (3)

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

neuv.

Strukturální saldo (4)

(% HDP)

KP pros. 2006
   (5)

– 3,8

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

KOM list. 2006 (6)

– 4,0

– 3,5

– 2,5

– 2,7

neuv.

CP leden 2006

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

neuv.

Hrubý vládní dluh

(% HDP)

KP pros. 2006

74,2

68,3

66,7

63,2

59,4

KOM listopad 2006

74,2

69,6

69,0

68,6

neuv.

CP leden 2006

76,7

70,8

68,9

67,3

neuv.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Předloženy nejsou zejména údaje o odvětvových bilancích v oblasti specifických předpovědí čistých půjček/úvěrů ve vztahu k ostatním zemím světa v období 2006 až 2009, ani údaje o zaměstnanosti a produktivitě práce vyjádřené počtem odpracovaných hodin.

(3)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu.

(4)  Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření.

(5)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (1,6 % HDP v roce 2005, 1,1 % HDP v roce 2006, 0,2 % HDP v roce 2007, 0,2 % HDP v roce 2008 a 0,2 % HDP v roce 2009; všechna snižují schodek)

(6)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (1,6 % HDP v roce 2005, 1,1 % HDP v roce 2006, 0,2 % HDP v roce 2007, 0 % HDP v roce 2008; všechna snižují schodek)

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005  až 2008 ve výši 2,2 %, 1,7 %, 1,7 % a 1,6 %.

(8)  Údaje KP z ledna 2006 CP odpovídají indexu maloobchodních cen.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/13

---

STANOVISKO RADY

ze dne 27. února 2007

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska, 2006 až 2009

(2007/C 72/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 (pro KP) uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| 1. | Dne 27. února 2007 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2006 až 2009. |
| --- | --- |

1.

Dne 27. února 2007 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2006 až 2009.

| 2. | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP dosáhne v roce 2006 úrovně 5,4 % a ve zbývající části programového období se bude víceméně stabilizovat (v průměru přibližně na 5,25 %). Na základě posouzení informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na předpokladech růstu, které jsou pro rok 2007 opatrné a v dalších letech spíše příznivé, protože situace na trhu práce se nemůže zlepšovat tak rychle, jak je předpokládáno v programu. Inflace předpokládaná v programu se jeví reálně, má tendenci se ke konci programového období snižovat, a to zejména kvůli rostoucím tlakům na mzdy na zužujícím se trhu práce. |
| --- | --- |

2.

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP dosáhne v roce 2006 úrovně 5,4 % a ve zbývající části programového období se bude víceméně stabilizovat (v průměru přibližně na 5,25 %). Na základě posouzení informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na předpokladech růstu, které jsou pro rok 2007 opatrné a v dalších letech spíše příznivé, protože situace na trhu práce se nemůže zlepšovat tak rychle, jak je předpokládáno v programu. Inflace předpokládaná v programu se jeví reálně, má tendenci se ke konci programového období snižovat, a to zejména kvůli rostoucím tlakům na mzdy na zužujícím se trhu práce.

| 3. | V konvergenčním programu z ledna roku 2006 byla pro rok 2006 stanovena cílová hodnota schodku veřejných financí na -2,6 % HDP, v prognóze útvarů Komise z podzimu na -2,2 % HDP a v aktualizaci konvergenčního programu z listopadu 2006 se výsledný schodek v roce 2006 odhaduje na -1,9 % HDP. Lepší výsledek než očekávaný byl způsoben neúplným provedením plánů výdajů (zvláště sociální transfery a veřejné investice), přičemž nárůst příjmů byl způsoben především silnějším růstem, než se očekávalo. Výše uvedené údaje o schodku nezahrnují náklady na důchodovou reformu, které se odhadují na 2 % HDP v roce 2006, v souladu s přechodným obdobím pro provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2007 o klasifikaci fondových důchodových systémů (2), které skončí na jaře 2007. Hlavním cílem rozpočtové strategie v aktualizaci z listopadu 2006 je náprava nadměrného schodku do roku 2007 využitím ustanovení reformovaného paktu, který umožňuje odečtení části výdajů na důchodovou reformu. Na další roky program plánuje postupné snížení schodku tak, aby v roce 2009 dosáhl referenční hodnoty 3 % HDP. |
| --- | --- |

3.

V konvergenčním programu z ledna roku 2006 byla pro rok 2006 stanovena cílová hodnota schodku veřejných financí na -2,6 % HDP, v prognóze útvarů Komise z podzimu na -2,2 % HDP a v aktualizaci konvergenčního programu z listopadu 2006 se výsledný schodek v roce 2006 odhaduje na -1,9 % HDP. Lepší výsledek než očekávaný byl způsoben neúplným provedením plánů výdajů (zvláště sociální transfery a veřejné investice), přičemž nárůst příjmů byl způsoben především silnějším růstem, než se očekávalo. Výše uvedené údaje o schodku nezahrnují náklady na důchodovou reformu, které se odhadují na 2 % HDP v roce 2006, v souladu s přechodným obdobím pro provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2007 o klasifikaci fondových důchodových systémů (2), které skončí na jaře 2007. Hlavním cílem rozpočtové strategie v aktualizaci z listopadu 2006 je náprava nadměrného schodku do roku 2007 využitím ustanovení reformovaného paktu, který umožňuje odečtení části výdajů na důchodovou reformu. Na další roky program plánuje postupné snížení schodku tak, aby v roce 2009 dosáhl referenční hodnoty 3 % HDP.

| 4. | Plánuje se, že schodek by se měl snižovat o 0,4 procentního bodu HDP ročně (0,3 procentního bodu, pokud budou zahrnuty náklady na důchodovou reformu) z 1,9 % HDP v roce 2006 na 0,6 % HDP v roce 2009. Primární přebytek by se měl zlepšit z 0,5 % HDP v roce 2006 na 1,7 % v roce 2009. Pokud zahrneme dopad výše zmíněného rozhodnuti Eurostatu, zlepšil by se schodek v aktualizovaném programu z 3,9 % HDP v roce 2006 na 2,9 % v roce 2009. Podle plánu bude náprava v roce 2007 založena na příjmech (podíl příjmů vzroste o 0,6 procentního bodu HDP s téměř konstantním podílem výdajů) a v období 2008 až 2009 se bude ve velké míře zakládat na výdajích, aby se více než vyrovnal velký pokles podílu příjmů (průměrné roční snížení míry příjmů o 1,6 procentního bodu, zejména v důsledku spotřeby a sociálních transferů, s podílem příjmů klesajícím průměrně o 1,2 % procentního bodu, odráží zejména škrty v sociálních příspěvcích, změny v systému zdaňování příjmů fyzických osob a jiné změny v daňovém systému, které nejsou vždy plně specifikovány). Ve srovnání s předchozím programem byly cíle schodku upraveny směrem dolu s ohledem na mnohem silnější růst a lepší výsledek v roce 2006, než se očekávalo. |
| --- | --- |

4.

Plánuje se, že schodek by se měl snižovat o 0,4 procentního bodu HDP ročně (0,3 procentního bodu, pokud budou zahrnuty náklady na důchodovou reformu) z 1,9 % HDP v roce 2006 na 0,6 % HDP v roce 2009. Primární přebytek by se měl zlepšit z 0,5 % HDP v roce 2006 na 1,7 % v roce 2009. Pokud zahrneme dopad výše zmíněného rozhodnuti Eurostatu, zlepšil by se schodek v aktualizovaném programu z 3,9 % HDP v roce 2006 na 2,9 % v roce 2009. Podle plánu bude náprava v roce 2007 založena na příjmech (podíl příjmů vzroste o 0,6 procentního bodu HDP s téměř konstantním podílem výdajů) a v období 2008 až 2009 se bude ve velké míře zakládat na výdajích, aby se více než vyrovnal velký pokles podílu příjmů (průměrné roční snížení míry příjmů o 1,6 procentního bodu, zejména v důsledku spotřeby a sociálních transferů, s podílem příjmů klesajícím průměrně o 1,2 % procentního bodu, odráží zejména škrty v sociálních příspěvcích, změny v systému zdaňování příjmů fyzických osob a jiné změny v daňovém systému, které nejsou vždy plně specifikovány). Ve srovnání s předchozím programem byly cíle schodku upraveny směrem dolu s ohledem na mnohem silnější růst a lepší výsledek v roce 2006, než se očekávalo.

| 5. | Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo na konci programového období zlepšit ze schodku ve výši -2 % HDP v roce 2006 na minus -0,75 % HDP v roce 2009 (náklady na důchodovou reformu nejsou zahrnuty). Stejně jako v předcházející aktualizaci konvergenčního programu je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturální schodek ve výši 1 % HDP, o jehož dosažení program neusiluje v rámci programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný při schodku kolem 1,50 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od výskytu nadměrného schodku. Do střednědobého cíle programu se přiměřeně promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. |
| --- | --- |

5.

Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo na konci programového období zlepšit ze schodku ve výši -2 % HDP v roce 2006 na minus -0,75 % HDP v roce 2009 (náklady na důchodovou reformu nejsou zahrnuty). Stejně jako v předcházející aktualizaci konvergenčního programu je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturální schodek ve výši 1 % HDP, o jehož dosažení program neusiluje v rámci programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný při schodku kolem 1,50 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od výskytu nadměrného schodku. Do střednědobého cíle programu se přiměřeně promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.

| 6. | Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládá program, zejména v pozdějších letech programu. Existuje značná nejistota ohledně účinného provádění plánovaných reforem, protože nejsou podpořeny konkrétními opatřeními na podporu plánovaných omezení výdajů. Navíc existují rizika vyplývající z poměrně příznivého makroekonomického scénáře pro pozdější léta programového období. V důsledku toho nejsou dosud přijatá opatření dostačující a měla by být posílena plánovaná opatření v zájmu dosažení takového výsledku. |
| --- | --- |

6.

Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládá program, zejména v pozdějších letech programu. Existuje značná nejistota ohledně účinného provádění plánovaných reforem, protože nejsou podpořeny konkrétními opatřeními na podporu plánovaných omezení výdajů. Navíc existují rizika vyplývající z poměrně příznivého makroekonomického scénáře pro pozdější léta programového období. V důsledku toho nejsou dosud přijatá opatření dostačující a měla by být posílena plánovaná opatření v zájmu dosažení takového výsledku.

| 7. | S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že se stav rozpočtu v rámci programu nejeví jako slučitelný s nápravou nadměrného schodku do roku 2007, jak bylo doporučeno Radou. Rozpočtové cíle neposkytují dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. V letech následujících po nápravě nadměrného schodku by mělo být tempo strukturální úpravy vůči střednědobému cíli uvedenému v programu posíleno využitím příhodných hospodářských podmínek a mělo by být podpořeno opatřeními. |
| --- | --- |

7.

S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že se stav rozpočtu v rámci programu nejeví jako slučitelný s nápravou nadměrného schodku do roku 2007, jak bylo doporučeno Radou. Rozpočtové cíle neposkytují dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. V letech následujících po nápravě nadměrného schodku by mělo být tempo strukturální úpravy vůči střednědobému cíli uvedenému v programu posíleno využitím příhodných hospodářských podmínek a mělo by být podpořeno opatřeními.

| 8. | Odhaduje se, že hrubý vládní dluh v roce 2006 dosáhne hodnoty 42,0 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že v programovém období dojde k poklesu míry dluhu o 1,4 procentního bodu. Při zahrnutí dopadu výše uvedeného rozhodnutí Eurostatu by celkový státní dluh vzrostl z 48,9 % v roce 2006 na 50,2 % v roce 2009. |
| --- | --- |

8.

Odhaduje se, že hrubý vládní dluh v roce 2006 dosáhne hodnoty 42,0 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že v programovém období dojde k poklesu míry dluhu o 1,4 procentního bodu. Při zahrnutí dopadu výše uvedeného rozhodnutí Eurostatu by celkový státní dluh vzrostl z 48,9 % v roce 2006 na 50,2 % v roce 2009.

| 9. | Dlouhodobý dopad stárnoucí populace v Polsku na rozpočet je nejnižší v EU, výdaje související se stárnutím obyvatelstva budou podle předpovědí klesat, částečně také jako výsledek značného snížení výdajů plynoucího z reformy důchodového systému – za předpokladu, že důchodové reformy budou plně provedeny. Výchozí rozpočtová pozice se sice ve srovnání s rokem 2005 zlepšila, stále však představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí před zvážením dlouhodobého dopadu stárnoucího obyvatelstva na rozpočet a další konsolidace rozpočtu předpokládaná v programu by přispěla k odstranění rizik v oblasti udržitelnosti veřejných financí. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí je v Polsku vystavena střednímu riziku. |
| --- | --- |

9.

Dlouhodobý dopad stárnoucí populace v Polsku na rozpočet je nejnižší v EU, výdaje související se stárnutím obyvatelstva budou podle předpovědí klesat, částečně také jako výsledek značného snížení výdajů plynoucího z reformy důchodového systému – za předpokladu, že důchodové reformy budou plně provedeny. Výchozí rozpočtová pozice se sice ve srovnání s rokem 2005 zlepšila, stále však představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí před zvážením dlouhodobého dopadu stárnoucího obyvatelstva na rozpočet a další konsolidace rozpočtu předpokládaná v programu by přispěla k odstranění rizik v oblasti udržitelnosti veřejných financí. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí je v Polsku vystavena střednímu riziku.

| 10. | Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu reforem uvedených ve zprávě o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho poskytuje informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v národním programu reforem a zdá se, že uvedené rozpočtové projekce berou v úvahu dopady opatření nastíněných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního systému sociálního zabezpečení zemědělců s všeobecným vnitrostátním systémem, postupnou harmonizaci dávek v pracovní neschopnosti s reformovaným důchodovým systémem a provádění balíčku garantovaných lékařských služeb. |
| --- | --- |

10.

Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu reforem uvedených ve zprávě o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho poskytuje informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v národním programu reforem a zdá se, že uvedené rozpočtové projekce berou v úvahu dopady opatření nastíněných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního systému sociálního zabezpečení zemědělců s všeobecným vnitrostátním systémem, postupnou harmonizaci dávek v pracovní neschopnosti s reformovaným důchodovým systémem a provádění balíčku garantovaných lékařských služeb.

| 11. | Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 až 2008. Zejména opatření k nápravě nadměrného schodku se nezdají přiměřená. |
| --- | --- |

11.

Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 až 2008. Zejména opatření k nápravě nadměrného schodku se nezdají přiměřená.

| 12. | Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů (3). |
| --- | --- |

12.

Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů (3).

Program předpokládá odstranění nadměrného schodku do roku 2007, s odkazem na ustanovení čl. 2 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 1467/97, avšak Rada připomíná, že dosud přijatá opatření se nezdají být přiměřená a plánovaná opatření jsou k dosažení výsledku nedostačující.

Zatímco v následujících letech program předpokládá přiměřený pokrok směrem ke střednědobému cíli v souvislosti se silnými předpoklady růstu, je dosažení rozpočtových cílů a trvalé odstranění nadměrného schodku ohroženo značnými riziky.

S ohledem na výše uvedené posouzení a při zohlednění nového doporučení určeného Polsku pro nápravu nadměrného schodku přijatého Radou dne 27. února 2007 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy, Rada vybízí Polsko, aby:

| i) | zajistilo nápravu nadměrného schodku do roku 2007 v souladu s novým doporučením podle čl. 104 odst. 7; |
| --- | --- |

i)

zajistilo nápravu nadměrného schodku do roku 2007 v souladu s novým doporučením podle čl. 104 odst. 7;

| ii) | využilo příznivého hospodářského období a použilo veškeré příjmy navíc pro snížení schodku, posílilo rychlost úpravy ke střednědobému cíli po plánované nápravě nadměrného schodku, specifikováním a provedením dodatečných opatření, zejména na straně výdajů, která jsou potřebná k dosažení plánované úpravy; |
| --- | --- |

ii)

využilo příznivého hospodářského období a použilo veškeré příjmy navíc pro snížení schodku, posílilo rychlost úpravy ke střednědobému cíli po plánované nápravě nadměrného schodku, specifikováním a provedením dodatečných opatření, zejména na straně výdajů, která jsou potřebná k dosažení plánované úpravy;

| iii) | zabezpečilo splnění výsledků důchodové reformy. |
| --- | --- |

iii)

zabezpečilo splnění výsledků důchodové reformy.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Reálný HDP)
  (změna v %) | KP list. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |
| KOM list. 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | neuvedeno |
| KP leden 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | neuvedeno |
| Inflace podle HISC
  (%) | KP list. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |
| KOM list. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | neuvedeno |
| KP leden 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuvedeno |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP). | KP list. 2006
   (4) | – 0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |
| KOM list. 2006 (6) | – 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | neuvedeno |
| KP leden 2006
   (4) | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | neuvedeno |
| Saldo veřejných financí
  (bez nákladů na důchodovou reformu)
  (% HDP) | KP list. 2006 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM list. 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,8 | neuvedeno |
| KP leden 2006 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 | neuvedeno |
| Saldo veřejných financí
  (včetně nákladů na důchodovou reformu)
  (% HDP) | KP list. 2006 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 |
| KOM list. 2006 | – 4,4 | – 4,2 | – 4,0 | – 3,9 | neuvedeno |
| KP leden 2006 | – 4,7 | – 4,6 | – 4,1 | – 3,7 | neuvedeno |
| Primární saldo
  (bez nákladů na důchodovou reformu)
  (% HDP) | KP list. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |
| KOM list. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | neuvedeno |
| KP leden 2006 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 | neuvedeno |
| Strukturální saldo (5)

  (bez nákladů na důchodovou reformu)
  (% HDP) | KP list. 2006 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM list. 2006 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,8 | neuvedeno |
| KP leden 2006 | – 2,1 | – 2,7 | – 2,4 | – 2,1 | neuvedeno |
| Strukturální saldo (5)

  (včetně nákladů na důchodovou reformu)
  (% HDP) | KP list. 2006 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 |
| KOM list. 2006 | – 4,2 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,9 | neuvedeno |
| KP leden 2006 | – 4,7 | – 4,7 | – 4,2 | – 3,9 | neuvedeno |
| Hrubý státní dluh
  (bez nákladů na důchodovou reformu)
  (% HDP) | KP list. 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |
| KOM list. 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | neuvedeno |
| KP leden 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | neuvedeno |
| Hrubý státní dluh
  (včetně nákladů na důchodovou reformu)
  (% HDP) | KP list. 2006 | 47,3 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 |
| KOM list. 2006 | 47,4 | 49,3 | 51,0 | 51,6 | neuvedeno |
| KP leden 2006 | 47,9 | 51,2 | 52,1 | 52,6 | neuvedeno |
| Zdroj

  Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2005

2006

2007

2008

2009

(Reálný HDP)

(změna v %)

KP list. 2006

3,5

5,4

5,1

5,1

5,6

KOM list. 2006

3,2

5,2

4,7

4,8

neuvedeno

KP leden 2006

3,3

4,3

4,6

5,0

neuvedeno

Inflace podle HISC

(%)

KP list. 2006

2,2

1,4

2,1

2,5

2,5

KOM list. 2006

2,2

1,4

2,5

2,8

neuvedeno

KP leden 2006

2,2

1,5

2,2

2,5

neuvedeno

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP).

KP list. 2006
   (4)

– 0,4

0,5

0,5

0,3

0,4

KOM list. 2006 (6)

– 0,3

0,4

0,3

0,1

neuvedeno

KP leden 2006
   (4)

0,1

0,3

0,3

0,6

neuvedeno

Saldo veřejných financí

(bez nákladů na důchodovou reformu)

(% HDP)

KP list. 2006

– 2,5

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,6

KOM list. 2006

– 2,5

– 2,2

– 2,0

– 1,8

neuvedeno

KP leden 2006

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

neuvedeno

Saldo veřejných financí

(včetně nákladů na důchodovou reformu)

(% HDP)

KP list. 2006

– 4,4

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

KOM list. 2006

– 4,4

– 4,2

– 4,0

– 3,9

neuvedeno

KP leden 2006

– 4,7

– 4,6

– 4,1

– 3,7

neuvedeno

Primární saldo

(bez nákladů na důchodovou reformu)

(% HDP)

KP list. 2006

0,1

0,5

1,0

1,4

1,7

KOM list. 2006

0,1

0,2

0,4

0,6

neuvedeno

KP leden 2006

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

neuvedeno

Strukturální saldo (5)

(bez nákladů na důchodovou reformu)

(% HDP)

KP list. 2006

– 2,4

– 2,1

– 1,6

– 1,1

– 0,7

KOM list. 2006

– 2,3

– 2,3

– 2,1

– 1,8

neuvedeno

KP leden 2006

– 2,1

– 2,7

– 2,4

– 2,1

neuvedeno

Strukturální saldo (5)

(včetně nákladů na důchodovou reformu)

(% HDP)

KP list. 2006

– 4,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

KOM list. 2006

– 4,2

– 4,3

– 4,1

– 3,9

neuvedeno

KP leden 2006

– 4,7

– 4,7

– 4,2

– 3,9

neuvedeno

Hrubý státní dluh

(bez nákladů na důchodovou reformu)

(% HDP)

KP list. 2006

41,9

42,0

42,1

41,4

40,6

KOM list. 2006

42,0

42,4

43,1

42,7

neuvedeno

KP leden 2006

42,5

45,0

45,3

45,4

neuvedeno

Hrubý státní dluh

(včetně nákladů na důchodovou reformu)

(% HDP)

KP list. 2006

47,3

48,9

50,0

50,3

50,2

KOM list. 2006

47,4

49,3

51,0

51,6

neuvedeno

KP leden 2006

47,9

51,2

52,1

52,6

neuvedeno

Zdroj

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004.

(3)  Zejména nebyly poskytnuty údaje o zaměstnanosti vyjádřené počtem odpracovaných hodin a o produktivitě práce měřené podle počtu odpracovaných hodin nutného k vytvoření HDP. Chybí také příspěvky k potenciálnímu růstu.

(4)  Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu.

(5)  Saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. Saldo očištěné o cyklické vlivy a strukturální saldo jsou totožná, protože jednorázová a jiná prozatímní opatření přijatá v rámci programu nejsou významná.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2005 až 2008 ve výši 4,1 %, 4,8 %, 4,4 % a 5,0 %.

Zdroj

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/17

---

STANOVISKO RADY

ze dne 27. února 2007

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2006 – 2009

(2007/C 72/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| 1. | Dne 27. února 2007 Rada prostudovala aktualizovaný konvergenční program Švédska na období od roku 2006 do roku 2009. |
| --- | --- |

1.

Dne 27. února 2007 Rada prostudovala aktualizovaný konvergenční program Švédska na období od roku 2006 do roku 2009.

| 2. | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP bude po zbytek programového období klesat z úrovně 4,0 % v roce 2006 na průměrně 3,0 %, třebaže zůstane v rámci možností svého potencionálního růstu. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, tento scénář zřejmě vychází z věrohodných předpokladů růstu s tím, že v roce 2006 bude pravděpodobně ještě vyšší. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. |
| --- | --- |

2.

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP bude po zbytek programového období klesat z úrovně 4,0 % v roce 2006 na průměrně 3,0 %, třebaže zůstane v rámci možností svého potencionálního růstu. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, tento scénář zřejmě vychází z věrohodných předpokladů růstu s tím, že v roce 2006 bude pravděpodobně ještě vyšší. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.

| 3. | Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhaduje přebytek veřejných financí v roce 2006 na 2,8 % HDP, zatímco výsledek stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 0,9 % HDP. Rozdíl odráží hlavně dopad mnohem vyššího přebytku v roce 2005, než který byl očekáván. Podle dostupných údajů o likviditě se zdá, že přebytek v roce 2006 byl díky nižším primárním výdajům i vyšším příjmům z daní vyšší, než předpokládala podzimní prognóza útvarů Komise. |
| --- | --- |

3.

Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhaduje přebytek veřejných financí v roce 2006 na 2,8 % HDP, zatímco výsledek stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 0,9 % HDP. Rozdíl odráží hlavně dopad mnohem vyššího přebytku v roce 2005, než který byl očekáván. Podle dostupných údajů o likviditě se zdá, že přebytek v roce 2006 byl díky nižším primárním výdajům i vyšším příjmům z daní vyšší, než předpokládala podzimní prognóza útvarů Komise.

| 4. | Aktualizovaný program potvrzuje, že přebytek rozpočtu v průměru ve výši 2 % HDP v průběhu celého cyklu zůstává spolu s víceletým výdajových stropem klíčovým fiskálním pravidlem. V jarním přehledu fiskální politiky na rok 2007 vláda přehodnotí stávající cíl přebytku veřejných financí s cílem zohlednit rozhodnutí Eurostatu o klasifikaci důchodových systémů financovaných z druhého pilíře (2). Po skončení přechodného období k provedení tohoto rozhodnutí (jaro 2007) bude přebytek každý rok nižší o zhruba 1 % HDP a poměr hrubého zadlužení a HDP se zvýší o cca 0,5 % HDP. Rozpočtová strategie předložená v aktualizaci předpokládá snížení přebytku v roce 2007 (z 3,0 % HDP v roce 2006 na 2,4 %) a následně postupné zvyšování (na 3,1 % v roce 2009). Primární přebytek bude mít obdobný průběh. Poměr výdajů i příjmů k HDP se v průběhu programového období postupně snižuje. Strategie je spíše zaměřena na konec období s tím, že významné daňové škrty v roce 2007 jsou financovány jen částečně. V porovnání s předchozí aktualizací je navrhovaná úprava přebytku (počáteční snížení s postupným zvyšováním) podobná, jen s vyšší čistou věřitelskou pozicí během programového období. |
| --- | --- |

4.

Aktualizovaný program potvrzuje, že přebytek rozpočtu v průměru ve výši 2 % HDP v průběhu celého cyklu zůstává spolu s víceletým výdajových stropem klíčovým fiskálním pravidlem. V jarním přehledu fiskální politiky na rok 2007 vláda přehodnotí stávající cíl přebytku veřejných financí s cílem zohlednit rozhodnutí Eurostatu o klasifikaci důchodových systémů financovaných z druhého pilíře (2). Po skončení přechodného období k provedení tohoto rozhodnutí (jaro 2007) bude přebytek každý rok nižší o zhruba 1 % HDP a poměr hrubého zadlužení a HDP se zvýší o cca 0,5 % HDP. Rozpočtová strategie předložená v aktualizaci předpokládá snížení přebytku v roce 2007 (z 3,0 % HDP v roce 2006 na 2,4 %) a následně postupné zvyšování (na 3,1 % v roce 2009). Primární přebytek bude mít obdobný průběh. Poměr výdajů i příjmů k HDP se v průběhu programového období postupně snižuje. Strategie je spíše zaměřena na konec období s tím, že významné daňové škrty v roce 2007 jsou financovány jen částečně. V porovnání s předchozí aktualizací je navrhovaná úprava přebytku (počáteční snížení s postupným zvyšováním) podobná, jen s vyšší čistou věřitelskou pozicí během programového období.

| 5. | Plánuje se, že během programového období se strukturální přebytek (tj. přebytek očištěný od cyklických vlivů a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky zlepší o 2 % HDP, přičemž se odkazuje na potřebu zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Podobně jako v předchozí aktualizaci konvergenčního programu je střednědobý cíl stavu rozpočtu předložený v programu v souladu se shora zmíněným cílem přebytku rozpočtu v průměru ve výši 2 % HDP během hospodářského cyklu (tj. ve strukturálních podmínkách), který by měl podle programu vydržet během celého programového období. Jelikož je střednědobý cíl mnohem náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl je také výrazně náročnější než vyplývá z míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu. |
| --- | --- |

5.

Plánuje se, že během programového období se strukturální přebytek (tj. přebytek očištěný od cyklických vlivů a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky zlepší o 2 % HDP, přičemž se odkazuje na potřebu zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Podobně jako v předchozí aktualizaci konvergenčního programu je střednědobý cíl stavu rozpočtu předložený v programu v souladu se shora zmíněným cílem přebytku rozpočtu v průměru ve výši 2 % HDP během hospodářského cyklu (tj. ve strukturálních podmínkách), který by měl podle programu vydržet během celého programového období. Jelikož je střednědobý cíl mnohem náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl je také výrazně náročnější než vyplývá z míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu.

| 6. | Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou od roku 2007 v zásadě vyrovnané. Rovněž se jeví, že makroekonomická perspektiva a prognózy daňových příjmů vycházejí z věrohodných předpokladů, i když je určitá nejasnost, pokud jde o budoucí účinnost daní z kapitálových zisků. Výdajové cíle podporuje dobrý pokrok díky již výše zmíněným výdajovým stropům. |
| --- | --- |

6.

Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou od roku 2007 v zásadě vyrovnané. Rovněž se jeví, že makroekonomická perspektiva a prognózy daňových příjmů vycházejí z věrohodných předpokladů, i když je určitá nejasnost, pokud jde o budoucí účinnost daní z kapitálových zisků. Výdajové cíle podporuje dobrý pokrok díky již výše zmíněným výdajovým stropům.

| 7. | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je dostatečný k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období zajištěna bezpečná rezerva vůči překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. Nicméně existuje riziko, že fiskální politika uvedená v programu se může v roce 2007 stát procyklickou, neboť v tomto roce bude i nadále pokračovat příznivé období. To by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. |
| --- | --- |

7.

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je dostatečný k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období zajištěna bezpečná rezerva vůči překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. Nicméně existuje riziko, že fiskální politika uvedená v programu se může v roce 2007 stát procyklickou, neboť v tomto roce bude i nadále pokračovat příznivé období. To by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.

| 8. | Odhaduje se, že hrubý státní dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 46,5 % HDP, tedy hluboko pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by měla míra zadlužení i nadále klesat až na hodnotu 13,5 procentního bodu v průběhu programového období. |
| --- | --- |

8.

Odhaduje se, že hrubý státní dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 46,5 % HDP, tedy hluboko pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by měla míra zadlužení i nadále klesat až na hodnotu 13,5 procentního bodu v průběhu programového období.

| 9. | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel Švédska na rozpočet je nižší, než je průměr EU. Plánované výdaje na důchody jako podíl na HDP by měly zůstat dlouhodobě relativně stabilní, přičemž jsou ovlivněny výrazným dopadem reformy důchodového systému na snížení výdajů. Výchozí rozpočtová pozice s vysokým primárním přebytkem přispívá ke snížení hrubého zadlužení a akumulaci majetku. Udržení zdravého stavu veřejných financí s pokračujícím přebytkem, který je plánovaný, by přispělo k omezení rizik, pokud jde o udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí je ve Švédsku vystavena nízkému riziku. |
| --- | --- |

9.

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel Švédska na rozpočet je nižší, než je průměr EU. Plánované výdaje na důchody jako podíl na HDP by měly zůstat dlouhodobě relativně stabilní, přičemž jsou ovlivněny výrazným dopadem reformy důchodového systému na snížení výdajů. Výchozí rozpočtová pozice s vysokým primárním přebytkem přispívá ke snížení hrubého zadlužení a akumulaci majetku. Udržení zdravého stavu veřejných financí s pokračujícím přebytkem, který je plánovaný, by přispělo k omezení rizik, pokud jde o udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí je ve Švédsku vystavena nízkému riziku.

| 10. | Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z listopadu 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v národním programu a zdá se, že uvedené rozpočtové projekce berou v úvahu dopady opatření nastíněných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. V obou programech je plánováno zejména provedení opatření ke zvýšení nabídky práce. |
| --- | --- |

10.

Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z listopadu 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v národním programu a zdá se, že uvedené rozpočtové projekce berou v úvahu dopady opatření nastíněných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. V obou programech je plánováno zejména provedení opatření ke zvýšení nabídky práce.

| 11. | Rozpočtová strategie v programu je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. |
| --- | --- |

11.

Rozpočtová strategie v programu je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008.

| 12. | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů (3). |
| --- | --- |

12.

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů (3).

Celkově lze tedy dospět k závěru, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem rozpočtových politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Bude však důležité zabránit riziku procykličnosti tím, že se zajistí, aby zhoršení strukturální rozpočtové pozice v roce 2007, související se strukturálními reformami zaměřenými na podporu vyšší účasti na trhu práce, nepřešlo i do následujících let.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů (4)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP prosinec 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |
| KOM listopad 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | neuv. |
| KP prosinec 2005 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | neuv. |
| Inflace podle HICP (5)

  (%) | KP prosinec 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |
| KOM listopad 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | neuv. |
| KP prosinec 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP). | KP prosinec 2006
   (6) | – 0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| KOM listopad 2006 (10) | – 0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | neuv. |
| KP prosinec 2005
   (6) | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP prosinec 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |
| KOM listopad 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | neuv. |
| KP prosinec 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP prosinec 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |
| KOM listopad 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | neuv. |
| KP prosinec 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | neuv. |
| Saldo očištěné o cyklické vlivy
  (% HDP) | KP prosinec 2006
   (6) | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| KOM listopad 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | neuv. |
| KP prosinec 2005
   (6) | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (% HDP) | KP prosinec 2006
   (8) | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| KOM listopad 2006 (9) | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | neuv. |
| KP prosinec 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | neuv. |
| Hrubý státní dluh
  (% HDP) | KP prosinec 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |
| KOM listopad 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | neuv. |
| KP prosinec 2005 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | neuv. |
| Zdroj

  Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reálný HDP

(změna v %)

KP prosinec 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

2,7

KOM listopad 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

neuv.

KP prosinec 2005

2,4

3,1

2,8

2,3

neuv.

Inflace podle HICP (5)

(%)

KP prosinec 2006

1,3

1,9

2,2

1,5

1,9

KOM listopad 2006

0,8

1,5

1,6

1,8

neuv.

KP prosinec 2005

1,5

1,5

2,0

2,0

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP).

KP prosinec 2006
   (6)

– 0,7

0,0

0,3

0,3

0,3

KOM listopad 2006 (10)

– 0,5

0,2

0,5

0,6

neuv.

KP prosinec 2005
   (6)

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP prosinec 2006

3,0

3,0

2,4

2,7

3,1

KOM listopad 2006

3,0

2,8

2,4

2,5

neuv.

KP prosinec 2005

1,6

0,9

1,2

1,7

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP prosinec 2006

4,6

4,5

4,1

4,2

4,6

KOM listopad 2006

4,6

4,5

4,1

4,3

neuv.

KP prosinec 2005

3,2

2,5

3,0

3,6

neuv.

Saldo očištěné o cyklické vlivy

(% HDP)

KP prosinec 2006
   (6)

3,4

3,0

2,2

2,5

3,0

KOM listopad 2006

3,3

2,7

2,1

2,1

neuv.

KP prosinec 2005
   (6)

1,8

0,9

1,1

1,7

neuv.

Strukturální saldo (7)

(% HDP)

KP prosinec 2006
   (8)

3,0

3,0

2,2

2,5

3,0

KOM listopad 2006 (9)

2,9

2,7

2,1

2,1

neuv.

KP prosinec 2005

1,8

0,9

1,1

1,7

neuv.

Hrubý státní dluh

(% HDP)

KP prosinec 2006

50,3

46,5

41,5

37,4

33,0

KOM listopad 2006

50,4

46,7

42,6

38,7

neuv.

KP prosinec 2005

50,9

49,4

47,8

46,0

neuv.

Zdroj

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004.

(3)  Chybí například údaje týkající se určitých deflátorů, daňových břemen a růstu příslušných zahraničních trhů.

(4)  Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci důchodových systémů, které je třeba zohlednit v jarním oznámení roku 2007. Saldo veřejných financí zahrnující tento dopad v souladu s aktualizovaným programem by představovalo 2,0 % HDP v roce 2005, 2,0 % HDP v roce 2006, 1,3 % v roce 2007, 1,6 % v roce 2008 a 2,0 % v roce 2009, zatímco hrubý státní dluh by byl 50,9 % HDP v roce 2005, 47,0 % v roce 2006, 42,0 % v roce 2007, 37,9 % v roce 2008 a 33,5 % v roce 2009.

(5)  Údaje KP o inflaci jsou odhadnuty na bázi prosinec-prosinec, zatímco údaje Komise představují roční průměry. To vysvětluje rozdíl mezi údaji Komise a HICP v letech 2005 a 2006. Program rovněž předpokládá, že HICP bude v letech 2008 a 2009 sledovat UNDIX (národní index spotřebitelských cen kromě změn v přímých daních, dotací a výdajů úrokových sazeb). Očekává se však, že v roce 2007 bude HICP o půl procentního bodu nižší než inflace UND1X, což ještě zesílí snížení inflace HICP v roce 2008, kterou program předpokládá.

(6)  Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu.

(7)  Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření.

(8)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,4 % HDP v roce 2005; snižující schodek).

(9)  Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,4 % HDP v roce 2005; snižující schodek).

(10)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005 – 2008 ve výši 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % a 3,0 %.

Zdroj

Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/20

---

STANOVISKO RADY

ze dne 27. února 2007

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2006/07 až 2011/12

(2007/C 72/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| 1. | Dne 27. února 2007 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Spojeného království, který zahrnuje rozpočtové období od 2006/07 až 2011/12. (2) |
| --- | --- |

1.

Dne 27. února 2007 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Spojeného království, který zahrnuje rozpočtové období od 2006/07 až 2011/12. (2)

| 2. | Program obsahuje dva makroekonomické scénáře: hlavní scénář a náhradní scénář, který je založen na předpokladech růstu o 0,25 procentního bodu nižším než hlavní scénář. Předpoklady týkající se veřejných financí v aktualizaci konvergenčního programu vycházejí z druhého scénáře, který je navržen obezřetněji než hlavní scénář a pro účely tohoto posouzení se považuje za referenční scénář. Předpokládá se v něm růst HDP o 2,75 % v roce 2006 a 2007 a o 2,5 % po zbytek programového období. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento program je založen na reálných předpokladech růstu. Zdá se, že předpoklady týkající se inflace, která se má snížit z 2,5 % v roce 2006 na 2 % od roku 2007, jsou vzhledem k nověji zveřejněným výsledkům v krátkodobém horizontu spíše podhodnocené. Nicméně jsou pravděpodobné. |
| --- | --- |

2.

Program obsahuje dva makroekonomické scénáře: hlavní scénář a náhradní scénář, který je založen na předpokladech růstu o 0,25 procentního bodu nižším než hlavní scénář. Předpoklady týkající se veřejných financí v aktualizaci konvergenčního programu vycházejí z druhého scénáře, který je navržen obezřetněji než hlavní scénář a pro účely tohoto posouzení se považuje za referenční scénář. Předpokládá se v něm růst HDP o 2,75 % v roce 2006 a 2007 a o 2,5 % po zbytek programového období. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento program je založen na reálných předpokladech růstu. Zdá se, že předpoklady týkající se inflace, která se má snížit z 2,5 % v roce 2006 na 2 % od roku 2007, jsou vzhledem k nověji zveřejněným výsledkům v krátkodobém horizontu spíše podhodnocené. Nicméně jsou pravděpodobné.

| 3. | V prognóze útvarů Komise z podzimu 2006 je celkový schodek veřejných financí odhadován na 3 % HDP. Současná aktualizace konvergenčního programu odhaduje na stejný rok schodek ve výši 2,8 % HDP, přičemž zohledňuje nedávný vývoj s významným růstem příjmů a pomalejším růstem výdajů, který má pokračovat i ve zbývajících měsících účetního období. |
| --- | --- |

3.

V prognóze útvarů Komise z podzimu 2006 je celkový schodek veřejných financí odhadován na 3 % HDP. Současná aktualizace konvergenčního programu odhaduje na stejný rok schodek ve výši 2,8 % HDP, přičemž zohledňuje nedávný vývoj s významným růstem příjmů a pomalejším růstem výdajů, který má pokračovat i ve zbývajících měsících účetního období.

| 4. | Hlavními cíli fiskální politiky uvedenými v aktualizaci konvergenčního programu je zajištění dlouhodobé udržitelnosti, spravedlivosti mezi generacemi a uvnitř téže generace a podle toho také podpora monetární politiky, zejména tím, že se automatickým stabilizátorům umožní, aby napomohly hospodářství. Program předpokládá snížení schodku pod 3 % HDP do roku 2006/07 (2,8 %) a na 1,4 % HDP do konce plánovaného období 2011/12. Primární saldo odhadované na schodek ve výši 0,6 % HDP v roce 2005/06 by se mělo vrátit do vyváženého stavu do roku 2008/09 a dosahovat přebytku ve výši 0,7 % HDP do roku 2011/12. Úprava rozpočtu v průběhu plánovaného období je rovněž rozložena mezi příjmy a výdaje. Zvýšení podílu příjmů se má uskutečnit během prvních dvou let plánovaného období, částečně prostřednictvím diskrečních opatření, zatímco k významné úpravě na straně výdajů má dojít v roce 2008/09 prostřednictvím snížení současného růstu výdajů. Veřejné investice podle definice uvedené v konvergenčním programu (3) se mají stabilizovat na úrovni 2,25 % HDP od roku 2006/07 tak, že se plánuje, že od roku 2007/08 bude celý schodek využit k financování veřejných investic. Předpokládaný způsob nápravy je vzhledem k příznivějším makroekonomickým perspektivám v zásadě v souladu se způsobem plánovaným v aktualizaci z roku 2005. |
| --- | --- |

4.

Hlavními cíli fiskální politiky uvedenými v aktualizaci konvergenčního programu je zajištění dlouhodobé udržitelnosti, spravedlivosti mezi generacemi a uvnitř téže generace a podle toho také podpora monetární politiky, zejména tím, že se automatickým stabilizátorům umožní, aby napomohly hospodářství. Program předpokládá snížení schodku pod 3 % HDP do roku 2006/07 (2,8 %) a na 1,4 % HDP do konce plánovaného období 2011/12. Primární saldo odhadované na schodek ve výši 0,6 % HDP v roce 2005/06 by se mělo vrátit do vyváženého stavu do roku 2008/09 a dosahovat přebytku ve výši 0,7 % HDP do roku 2011/12. Úprava rozpočtu v průběhu plánovaného období je rovněž rozložena mezi příjmy a výdaje. Zvýšení podílu příjmů se má uskutečnit během prvních dvou let plánovaného období, částečně prostřednictvím diskrečních opatření, zatímco k významné úpravě na straně výdajů má dojít v roce 2008/09 prostřednictvím snížení současného růstu výdajů. Veřejné investice podle definice uvedené v konvergenčním programu (3) se mají stabilizovat na úrovni 2,25 % HDP od roku 2006/07 tak, že se plánuje, že od roku 2007/08 bude celý schodek využit k financování veřejných investic. Předpokládaný způsob nápravy je vzhledem k příznivějším makroekonomickým perspektivám v zásadě v souladu se způsobem plánovaným v aktualizaci z roku 2005.

| 5. | Strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo zlepšit z 2,5 % HDP v roce 2006/07 na přibližně 1,25 % HDP během posledního programového roku 2011/12. Na základě těchto odhadů je tato úprava významnější mezi lety 2006/07 a 2008/09, ale poté zpomalí. Stejně jako v aktualizaci z roku 2005 není upřesněn kvantitativní střednědobý cíl pro strukturální saldo. Program odkazuje na fiskální cíle podle domácích pravidel, které jsou konsistentní s úsilím o stabilizaci míry zadlužení na HDP na poměrně nízké úrovni, poskytne bezpečnou rezervu, pokud jde o úroveň 3 % HDP hodnoty celkového schodku veřejných financí pouze za určitých okolností. |
| --- | --- |

5.

Strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo zlepšit z 2,5 % HDP v roce 2006/07 na přibližně 1,25 % HDP během posledního programového roku 2011/12. Na základě těchto odhadů je tato úprava významnější mezi lety 2006/07 a 2008/09, ale poté zpomalí. Stejně jako v aktualizaci z roku 2005 není upřesněn kvantitativní střednědobý cíl pro strukturální saldo. Program odkazuje na fiskální cíle podle domácích pravidel, které jsou konsistentní s úsilím o stabilizaci míry zadlužení na HDP na poměrně nízké úrovni, poskytne bezpečnou rezervu, pokud jde o úroveň 3 % HDP hodnoty celkového schodku veřejných financí pouze za určitých okolností.

| 6. | Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2007/08 vesměs vyrovnaná, ale rozpočtové výsledky by mohly být horší, než se očekává v navazujícím programu, v závislosti na zavedení kontroly výdajů. Plánované zvýšení podílu daní na HDP částečně závisí na poměrně kolísavých faktorech, jako jsou zisky z finančního odvětví a z ropného odvětví. Nicméně se zdá, že poměrně příznivé výhledy na straně příjmů podporuje nedávný hospodářský vývoj, včetně silné ziskovosti. Od roku 2008/09 bude však dosažení způsobu nápravy schodku uvedeného v programu záviset na uskutečnění plánovaného snížení růstu výdajů a na aktivním monitorování dodržování omezení výdajů. Plné dosažení snížení růstu nákladů očekávané v celkovém přezkumu výdajů bude rozhodujícím faktorem pro dosažení cílů programu. Příslušné orgány Spojeného království předběžně oznámily snížení přídělů rozpočtových prostředků pro řadu menších ministerstev a zavázaly se k 5 % ročnímu reálnému snížení správních rozpočtů v rámci celé vlády a úspoře v oblasti rentability. Největší část zmírnění růstu výdajů po roce 2008/09 však ještě není podložena konkrétními příděly rozpočtových prostředků, které podléhají potvrzení při souhrnném přezkumu výdajů, který mají orgány provést v létě 2007 a který uvede závazné plány výdajů do roku 2010/11. Dosavadní výsledky aktivního monitorování dodržování omezení výdajů je pozitivní. |
| --- | --- |

6.

Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2007/08 vesměs vyrovnaná, ale rozpočtové výsledky by mohly být horší, než se očekává v navazujícím programu, v závislosti na zavedení kontroly výdajů. Plánované zvýšení podílu daní na HDP částečně závisí na poměrně kolísavých faktorech, jako jsou zisky z finančního odvětví a z ropného odvětví. Nicméně se zdá, že poměrně příznivé výhledy na straně příjmů podporuje nedávný hospodářský vývoj, včetně silné ziskovosti. Od roku 2008/09 bude však dosažení způsobu nápravy schodku uvedeného v programu záviset na uskutečnění plánovaného snížení růstu výdajů a na aktivním monitorování dodržování omezení výdajů. Plné dosažení snížení růstu nákladů očekávané v celkovém přezkumu výdajů bude rozhodujícím faktorem pro dosažení cílů programu. Příslušné orgány Spojeného království předběžně oznámily snížení přídělů rozpočtových prostředků pro řadu menších ministerstev a zavázaly se k 5 % ročnímu reálnému snížení správních rozpočtů v rámci celé vlády a úspoře v oblasti rentability. Největší část zmírnění růstu výdajů po roce 2008/09 však ještě není podložena konkrétními příděly rozpočtových prostředků, které podléhají potvrzení při souhrnném přezkumu výdajů, který mají orgány provést v létě 2007 a který uvede závazné plány výdajů do roku 2010/11. Dosavadní výsledky aktivního monitorování dodržování omezení výdajů je pozitivní.

| 7. | S ohledem na toto posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě obecně slučitelný s nápravou nadměrného schodku podle doporučení Rady do roku 2006/07. Program stanoví dostatečně bezpečnou rezervu od překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP při běžných makroekonomických výkyvech až někdy v roce 2009/10, kdy se prognózy řídí výsledky souhrnného přezkumu výdajů. V letech následujících po nápravě nadměrného schodku by se však tempo fiskální konsolidace mělo zvýšit. |
| --- | --- |

7.

S ohledem na toto posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě obecně slučitelný s nápravou nadměrného schodku podle doporučení Rady do roku 2006/07. Program stanoví dostatečně bezpečnou rezervu od překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP při běžných makroekonomických výkyvech až někdy v roce 2009/10, kdy se prognózy řídí výsledky souhrnného přezkumu výdajů. V letech následujících po nápravě nadměrného schodku by se však tempo fiskální konsolidace mělo zvýšit.

| 8. | Hrubá míra zadlužení, která se v roce 2005/06 ustálila na 42,1 % HDP a která zůstává sice výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, se v bude v průběhu programového období pomalu zvyšovat, přičemž dosáhne vrcholu těsně pod úrovní 44 % HDP v roce 2008/09. Poté se má tato míra stabilizovat a na konci programového období snižovat. |
| --- | --- |

8.

Hrubá míra zadlužení, která se v roce 2005/06 ustálila na 42,1 % HDP a která zůstává sice výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, se v bude v průběhu programového období pomalu zvyšovat, přičemž dosáhne vrcholu těsně pod úrovní 44 % HDP v roce 2008/09. Poté se má tato míra stabilizovat a na konci programového období snižovat.

| 9. | Dlouhodobý dopad stárnutí populace ve Spojeném království na rozpočet je na úrovni průměru EU, přičemž výdaje na důchody zaznamenávají v porovnání s průměrem EU o něco nižší růst, částečně v důsledku toho, že Spojené království se v porovnání s jinými zeměmi EU vždy spoléhalo poměrně více na soukromé důchodové režimy. Navrhované reformy poskytování důchodů se zaměřují na odstranění obavy spojené s možným nepřiměřeným poskytováním důchodů v budoucnu tím, že posilují motivaci pro soukromé důchodové spoření a zvyšují poskytování veřejných důchodů, čímž způsobují mírně vyšší růst výdajů na důchody, než se předtím předpokládalo; reforma rovněž zahrnuje plánované postupné zvýšení věkové hranice pro zákonný důchodový věk. Navzdory zlepšení oproti roku 2005 bude původní stav rozpočtu představovat stále riziko pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, pokud nedojde k významnému snížení schodku ve střednědobém výhledu, a to i tedy, nebude-li se brát v úvahu dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Konsolidace veřejných financí výraznějším posílením stavu rozpočtu, než se plánovalo v konvergenčním programu, by tak přispěla ke snížení rizik spojených s dlouhodobou udržitelností veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí ve Spojeném království vystavena střednímu riziku. |
| --- | --- |

9.

Dlouhodobý dopad stárnutí populace ve Spojeném království na rozpočet je na úrovni průměru EU, přičemž výdaje na důchody zaznamenávají v porovnání s průměrem EU o něco nižší růst, částečně v důsledku toho, že Spojené království se v porovnání s jinými zeměmi EU vždy spoléhalo poměrně více na soukromé důchodové režimy. Navrhované reformy poskytování důchodů se zaměřují na odstranění obavy spojené s možným nepřiměřeným poskytováním důchodů v budoucnu tím, že posilují motivaci pro soukromé důchodové spoření a zvyšují poskytování veřejných důchodů, čímž způsobují mírně vyšší růst výdajů na důchody, než se předtím předpokládalo; reforma rovněž zahrnuje plánované postupné zvýšení věkové hranice pro zákonný důchodový věk. Navzdory zlepšení oproti roku 2005 bude původní stav rozpočtu představovat stále riziko pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, pokud nedojde k významnému snížení schodku ve střednědobém výhledu, a to i tedy, nebude-li se brát v úvahu dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Konsolidace veřejných financí výraznějším posílením stavu rozpočtu, než se plánovalo v konvergenčním programu, by tak přispěla ke snížení rizik spojených s dlouhodobou udržitelností veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí ve Spojeném království vystavena střednímu riziku.

| 10. | Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé finanční strategie. Dále poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a jeho rozpočtové odhady, které výslovně berou v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy předpokládají postupné provádění cílů ústřední vlády spočívajících ve zvýšení účinnosti a efektivity poskytování veřejných služeb, přičemž dlouhodobé prognózy ohledně veřejných financí zahrnují odhadované náklady na navrhovanou důchodovou reformu. |
| --- | --- |

10.

Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé finanční strategie. Dále poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a jeho rozpočtové odhady, které výslovně berou v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy předpokládají postupné provádění cílů ústřední vlády spočívajících ve zvýšení účinnosti a efektivity poskytování veřejných služeb, přičemž dlouhodobé prognózy ohledně veřejných financí zahrnují odhadované náklady na navrhovanou důchodovou reformu.

| 11. | Rozpočtová strategie je do velké míry v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. |
| --- | --- |

11.

Rozpočtová strategie je do velké míry v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008.

| 12. | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, v programu jsou mezery týkající se některých požadovaných a nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

12.

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, v programu jsou mezery týkající se některých požadovaných a nepovinných údajů (4).

Rada je toho názoru, že program se zdá být v zásadě slučitelný s nápravou nadměrného schodku ve lhůtě stanovené Radou (rozpočtový rok 2006/07). Rada vybízí Spojené království k další konsolidaci po roce 2009/10. Dosažení rozpočtových cílů po roce 2007/08 závisí na účinném provádění plánovaného omezení výdajů.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení Rada vybízí Spojené království k pokračování v rozpočtové konsolidaci v průběhu programového období, zejména prostřednictvím provádění plánovaného snížení růstu výdajů po roce 2007/08, a dále posílit svůj fiskální stav s cílem čelit rizikům spojeným s dlouhodobou udržitelností veřejných financí.

Spojené království se rovněž vybízí, aby zlepšilo plnění požadavků spojených s poskytováním údajů stanovených v kodexu chování.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2006
   (5) | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM list. 2006 (6) | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2005
   (5) | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP pros. 2006
   (5) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM list. 2006 (6) | 2,1 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2005 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | neuv. |
| Mezera výstupu
  (% potenciálního HDP). | KP pros. 2006
   (7) | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM list. 2006 (6)
   (8) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2005
   (7) | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP pros. 2006
   (9)
   (10) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 |
| KOM list. 2006 (10)
   (11) | – 2,9 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2005
   (9) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP pros. 2006
   (12) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM list. 2006 | – 0,9 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2005
   (12) | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Saldo očištěné o cyklické vlivy
  (v % HDP) | KP pros. 2006
   (7)
   (9) | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM list. 2006 (8) | – 2,8 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2005
   (7) | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | neuv. |
| Strukturální saldo (13)

  (v % HDP) | KP pros. 2006
   (7)
   (9) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM list. 2006 (8) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2005 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | neuv. |
| Hrubý vládní dluh
  (v % HDP) | KP pros. 2006 | 42,7 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44,0 | 43,6 |
| KOM list. 2006 | 42,1 | 42,5 | 43,4 | 44,1 | neuv. | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2005 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 | neuv. |
| aktualizace konvergenčního programu Spojeného království z roku 2006, prognóza útvarů Komise. |

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2006
   (5)

1 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

KOM list. 2006 (6)

1,9

2,7

2,6

2,4

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2005
   (5)

1Formula

2Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP pros. 2006
   (5)

2

2 Formula

2

2

2

2

2

KOM list. 2006 (6)

2,1

2,4

2,2

2,0

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2005

2Formula

2

2

2

2

2

neuv.

Mezera výstupu

(% potenciálního HDP).

KP pros. 2006
   (7)

– 0,5

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

KOM list. 2006 (6)
   (8)

– 0,3

– 0,4

– 0,5

– 0,7

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2005
   (7)

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP pros. 2006
   (9)
   (10)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

KOM list. 2006 (10)
   (11)

– 2,9

– 3,0

– 2,7

– 2,5

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2005
   (9)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP pros. 2006
   (12)

– 0,8

– 0,6

– 0,2

– 0,1

– 0,3

– 0,5

– 0,7

KOM list. 2006

– 0,9

– 1,0

– 0,6

– 0,4

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2005
   (12)

– 1,0

– 0,7

– 0,3

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Saldo očištěné o cyklické vlivy

(v % HDP)

KP pros. 2006
   (7)
   (9)

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM list. 2006 (8)

– 2,8

– 2,8

– 2,4

– 2,2

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2005
   (7)

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

neuv.

Strukturální saldo (13)

(v % HDP)

KP pros. 2006
   (7)
   (9)

– 3,0

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM list. 2006 (8)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 2,2

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2005

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

neuv.

Hrubý vládní dluh

(v % HDP)

KP pros. 2006

42,7

43,7

44,1

44,2

44,2

44,0

43,6

KOM list. 2006

42,1

42,5

43,4

44,1

neuv.

neuv.

neuv.

KP pros. 2005

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

neuv.

aktualizace konvergenčního programu Spojeného království z roku 2006, prognóza útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Rozpočtový rok ve Spojeném království trvá od dubna do března.

(3)  Definice veřejných investic v konvergenčním programu Spojeného království, která se liší od koncepce ESA, pokrývá veškeré investice veřejného sektoru (což jsou veřejné společnosti stejně jako ústřední vláda) a zahrnuje kapitálové granty soukromému odvětví bez odpisů.

(4)  Nebyly poskytnuty zejména údaje týkající se vývoje zaměstnanosti, nezaměstnanosti, mzdové inflace a podrobný rozpis prognóz příjmů a výdajů na základě veřejných financí pro roce 2007/08. V porovnání s aktualizací z roku 2005 je období pro rozpis výdajů na základě veřejných financí kratší v současné aktualizaci, která je poslední aktualizací před stanovením nových podrobných plánů výdajů při souhrnném přezkumu výdajů v červenci 2007.

(5)  HDP a předpokládaná inflace, z nichž vycházejí předpoklady příslušných orgánů týkající se veřejných financí, vyplývají ze scénáře, podle něhož je tendence růstu o jednu čtvrtinu procentního bodu vyšší.

(6)  Prognóza útvarů Komise se vydává na základě kalendářního roku.

(7)  Výpočty mezery výstupu podle společně dohodnuté metodiky na základě údajů uvedených v konvergenčním programu. Výpočty mezery výstupu vycházejí z údajů, na nichž je založen scénář tendence růstu.

(8)  Mezera výstupu na základě potenciálního růstu je odhadována na 2,8 % v roce 2006, 2,7 % v 2007 a 2,6 % v 2008.

(9)  Údaje v konvergenčním programu jsou pozměněny pro účely nakládání s příjmy z UMTS. Orgány Spojeného království do svých prognóz salda veřejných financí zahrnují roční příjmy ve výši přibližně 1 mld. GBP z prodeje licencí UMTS v roce 2000. Za účelem vyrovnání prognóz na úroveň postupu při nadměrném schodku má za následek odečet přibližně 0,1 procentního bodu ze salda (tj. zvyšování schodku) v každém roce. Veškeré údaje v této tabulce jsou uváděny po této úpravě údajů vyplývajících z programu, kterou provedly útvary Komise.

(10)  Po diskuzích mezi Eurostatem a Národním statistickým úřadem Spojeného království je pravděpodobné, že odpuštění nigerijského dluhu bude na státních účtech přeřazeno jako opatření zvyšující schodek o přibližně 0,1 % HDP v roce 2005/06 i 2006/07.

(11)  Prognóza útvarů Komise byla vypracována před provedením diskrečních opatření oznámených v rámci předběžné zprávy z prosince 2006 a obsažených v konvergenčním programu. Při neexistenci oznámených plánů výdajů od roku 2008/09 přijala podzimní prognóza útvarů Komise technický předpoklad, že výdaje zůstanou konstantní jako podíl HDP, přičemž konvergenční program přijal pracovní předpoklad poklesu podílu výdajů na HDP.

(12)  Údaje z konvergenčního programu pozměněné v souladu s definicí primárního salda za použití hrubých, nikoli čistých, úrokových plateb.

(13)  Saldo očištěné o cyklické vlivy (vypočtené podle společně dohodnuté metodiky) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. Jednorázová a jiná opatření byla převzata z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 a založena na údajích poskytnutých Národním statistickým úřadem (0,3 % HDP v roce 2005/06).

Zdroj:

aktualizace konvergenčního programu Spojeného království z roku 2006, prognóza útvarů Komise.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/24

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/07)

| Datum přijetí rozhodnutí | 30. 11. 2006 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 293/06 |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002 |
| Právní základ | Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Podpora sociálního bydlení v osobním vlastnictví |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 20 milionů GBP; Celková částka plánované podpory: 140 milionů GBP |
| Míra podpory | 60 % |
| Délka trvání programu | 1. 1. 2007–31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | — |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | — |
| Další informace | Podrobná výroční zpráva o provádění režimu podpor |

Datum přijetí rozhodnutí

30. 11. 2006

Podpora č.

N 293/06

Členský stát

Spojené království

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002

Právní základ

Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003)

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Podpora sociálního bydlení v osobním vlastnictví

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 20 milionů GBP; Celková částka plánované podpory: 140 milionů GBP

Míra podpory

60 %

Délka trvání programu

1. 1. 2007–31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

—

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

—

Další informace

Podrobná výroční zpráva o provádění režimu podpor

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 9. 2. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 773/06 |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten |
| Právní základ | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Záchrana podniků v obtížích, Restrukturalizace podniků v obtížích |
| Forma podpory | Přímá dotace, Půjčka za zvýhodněných podmínek |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 1,9 milionů EUR; Celková částka plánované podpory: 5,22 milionů EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | Do 9. 10. 2009 |
| Hospodářská odvětví | — |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

9. 2. 2007

Podpora č.

N 773/06

Členský stát

Rakousko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten

Právní základ

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Záchrana podniků v obtížích, Restrukturalizace podniků v obtížích

Forma podpory

Přímá dotace, Půjčka za zvýhodněných podmínek

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 1,9 milionů EUR; Celková částka plánované podpory: 5,22 milionů EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

Do 9. 10. 2009

Hospodářská odvětví

—

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 16. 5. 2006 |
| --- | --- |
| Podpora č. | NN 4/06 |
| Členský stát | Itálie |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Ammodernamento delle navi da pesca |
| Právní základ | — | Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004 |

Datum přijetí rozhodnutí

16. 5. 2006

Podpora č.

NN 4/06

Členský stát

Itálie

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Ammodernamento delle navi da pesca

Právní základ

—

Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004

| — | Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali |
| --- | --- |

—

Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Modernizace plavidel

Forma podpory

Míra stanovená v nařízení č. 2792/1999

Rozpočet

320 000 EUR

Míra podpory

Míra stanovená v nařízení č. 2792/1999

Délka trvání programu

1 rok (rozpočet 2005)

Hospodářská odvětví

Podniky zpracovávající produkty rybolovu a akvakultury a podniky zabývající se jejich uváděním na trh

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

—

Další informace

Prováděcí zpráva

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/27

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/08)

Dne 23. března 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v němčině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4585. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4585. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/27

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/09)

Dne 21. března 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4554. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4554. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/28

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/10)

Dne 16. února 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4503. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4503. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/28

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/11)

Dne 16. února 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4502. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4502. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/29

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/12)

Dne 22. února 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst.1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4547. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4547. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/29

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/13)

Dne 19. března 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v němčině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4571. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4571. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

Europol

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/30

---

ROZHODNUTÍ SPRÁVNÍ RADY EUROPOLU

ze dne 20. března 2007

o kontrolních postupech pro vyhledávání v počítačovém systému shromažďovaných informací

(2007/C 72/14)

SPRÁVNÍ RADA EUROPOLU,

s ohledem na Úmluvu založenou na článku K.3 Smlouvy o Evropské unii o zřízení Evropského policejního úřadu (1) ve znění Aktu Rady ze dne 27. listopadu 2003 o vypracování protokolu, kterým se mění Úmluva o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) na základě čl. 43 odst. 1. uvedené úmluvy (2) (dále jen „protokol“), a zejména čl. 16 odst. 8 uvedeného protokolu,

po konzultaci se společným kontrolním orgánem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 16 Úmluvy o Europolu ve znění čl. 1 odst. 8 protokolu stanovuje, že Europol vytvoří příslušné kontrolní postupy, které umožňují ověřování zákonnosti vyhledávání v počítačovém systému shromažďovaných informací podle článků 6 a 6a Úmluvy o Europolu ve znění protokolu. |
| --- | --- |

(1)

Článek 16 Úmluvy o Europolu ve znění čl. 1 odst. 8 protokolu stanovuje, že Europol vytvoří příslušné kontrolní postupy, které umožňují ověřování zákonnosti vyhledávání v počítačovém systému shromažďovaných informací podle článků 6 a 6a Úmluvy o Europolu ve znění protokolu.

| (2) | Údaje, které poskytují členské státy a třetí strany k zařazení do pracovních souborů pro účely analýzy a do informačního systému a které se zpracovávají podle článku 3 Aktu Rady ze dne 3. listopadu 1998, kterým se přijímají prováděcí pravidla pro pracovní soubory Europolu pro účely analýzy (4), a podle článku 6a Úmluvy o Europolu zavedeného protokolem, podléhají rovněž kontrolním postupům stanoveným v pozměněném článku 16 Úmluvy o Europolu, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, které poskytují členské státy a třetí strany k zařazení do pracovních souborů pro účely analýzy a do informačního systému a které se zpracovávají podle článku 3 Aktu Rady ze dne 3. listopadu 1998, kterým se přijímají prováděcí pravidla pro pracovní soubory Europolu pro účely analýzy (4), a podle článku 6a Úmluvy o Europolu zavedeného protokolem, podléhají rovněž kontrolním postupům stanoveným v pozměněném článku 16 Úmluvy o Europolu,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Europol vytvoří kontrolní postupy, které umožní, aby u veškerých vyhledávání, včetně pokusů o vyhledání, údajů v počítačovém systému shromažďovaných informací zmíněným v článcích 6 a 6a Úmluvy o Europolu bylo možné zjistit přinejmenším tyto informace:

| 1. | specifické referenční číslo vyhledávání nebo pokusu o vyhledání údajů; |
| --- | --- |

1.

specifické referenční číslo vyhledávání nebo pokusu o vyhledání údajů;

| 2. | ve kterých složkách počítačového systému shromažďovaných informací zmíněného v článcích 6 a 6a Úmluvy o Europolu bylo vyhledávání provedeno či které z nich byly konzultovány, |
| --- | --- |

2.

ve kterých složkách počítačového systému shromažďovaných informací zmíněného v článcích 6 a 6a Úmluvy o Europolu bylo vyhledávání provedeno či které z nich byly konzultovány,

| 3. | identifikace uživatele; |
| --- | --- |

3.

identifikace uživatele;

| 4. | datum a hodinu vyhledávání či konzultace, včetně pokusů o vyhledání údajů; |
| --- | --- |

4.

datum a hodinu vyhledávání či konzultace, včetně pokusů o vyhledání údajů;

| 5. | případně dotčený pracovní soubor (či soubory) pro účely analýzy; |
| --- | --- |

5.

případně dotčený pracovní soubor (či soubory) pro účely analýzy;

| 6. | případně totožnost osoby či osob, o nichž byly údaje vyhledávány či získány a zobrazeny, nebo totožnost vyhledaného údaje. |
| --- | --- |

6.

případně totožnost osoby či osob, o nichž byly údaje vyhledávány či získány a zobrazeny, nebo totožnost vyhledaného údaje.

Článek 2

Informace shromážděné v souladu s článkem 1 používají úředníci Europolu, kteří jsou oprávněni k zabezpečení dodržování předpisů Europolu o ochraně údajů, jakož i kontrolní orgány podle článků 23 a 24 Úmluvy o Europolu, a to pouze za účelem ověření zákonitosti vyhledávání v počítačovém systému shromažďovaných informací zmíněným v článcích 6 a 6a Úmluvy o Europolu.

Článek 3

Informace shromážděné v souladu s článkem 1 jsou po šesti měsících vymazány, nejsou-li nadále potřebné pro probíhající kontrolu.

Článek 4

Při zpracovávání údajů podle tohoto rozhodnutí musí Europol dodržovat předpisy o ochraně a bezpečnosti údajů stanovené v Úmluvě o Europolu, zejména v čl. 14 odst. 3 a čl. 25, jakož i předpisy přijaté při jejich provádění.

Článek 5

Rozhodnutí správní rady ze dne 9. června 1999 o vypracovávání zpráv pro vyhledávání osobních údajů a ze dne 28. února 2001 o vypracovávání zpráv pro vyhledávání osobních údajů v informačním systému se zrušují.

Článek 6

Toto rozhodnutí vstoupí v platnost dne 19. dubna 2007.

V Haagu dne 20. března 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

předseda správní rady

---

(1)  Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. C 2, 6.1.2004, s. 1.

2

(3)  Viz stanovisko 06/40 ze dne 19. října 2006.

3

(4)  Úř. věst. C 26, 30.1.1999, s. 1.

4

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/32

---

ROZHODNUTÍ SPRÁVNÍ RADY EUROPOLU

ze dne 20. března 2007,

kterým se stanoví pravidla upravující ujednání o účasti odborníků třetích stran na činnosti analytických skupin

(2007/C 72/15)

SPRÁVNÍ RADA EUROPOLU,

s ohledem na Úmluvu o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) ve znění aktu Rady ze dne 27. listopadu 2003 o vypracování protokolu, kterým se mění Úmluva o zřízení Evropského policejního úřadu na základě čl. 43 odst. 1. uvedené úmluvy (1), a zejména čl. 10 odst. 9 uvedené úmluvy,

s ohledem na stanovisko vydané společným kontrolním orgánem,

vzhledem k tomu, že správní rada má dvoutřetinovou většinou svých členů přijmout pravidla upravující ujednání, jejichž předmětem je účast odborníků třetích stran na činnosti analytických skupin,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se:

| a) | „analytickou skupinou “rozumí skupina tvořená účastníky projektu analýzy, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 2 Úmluvy o Europolu; |
| --- | --- |

a)

„analytickou skupinou “rozumí skupina tvořená účastníky projektu analýzy, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 2 Úmluvy o Europolu;

| b) | „ujednáním “rozumí dohoda uzavřená mezi Europolem a třetí stranou, jíž se řídí účast třetí strany na činnosti analytické skupiny; |
| --- | --- |

b)

„ujednáním “rozumí dohoda uzavřená mezi Europolem a třetí stranou, jíž se řídí účast třetí strany na činnosti analytické skupiny;

| c) | „účastí “odborníků třetí strany na činnosti analytické skupiny rozumí, že jsou oprávněni účastnit se jednání analytické skupiny, být na požádání informováni Europolem o vývoji dotčeného pracovního souboru pro účely analýzy a v souladu s příslušnými právními předpisy obdržet a dále šířit výsledky analýzy týkající se třetí strany, již zastupují; |
| --- | --- |

c)

„účastí “odborníků třetí strany na činnosti analytické skupiny rozumí, že jsou oprávněni účastnit se jednání analytické skupiny, být na požádání informováni Europolem o vývoji dotčeného pracovního souboru pro účely analýzy a v souladu s příslušnými právními předpisy obdržet a dále šířit výsledky analýzy týkající se třetí strany, již zastupují;

| d) | „třetí stranou “rozumí třetí stát či subjekt, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 4 Úmluvy o Europolu. |
| --- | --- |

d)

„třetí stranou “rozumí třetí stát či subjekt, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 4 Úmluvy o Europolu.

Článek 2

Přizvání k účasti na činnosti analytické skupiny

Europol může k účasti na činnosti analytické skupiny přizvat odborníky třetí strany, s níž je v platnosti dohoda, která obsahuje příslušná ustanovení o výměně informací, včetně předávání osobních údajů, a o důvěrnosti vyměňovaných informací. S takovým přizváním musí souhlasit všichni účastníci analytické skupiny.

Článek 3

Ujednání

1.   Účast odborníků třetích stran se řídí ujednáními uzavřenými mezi Europolem a třetími stranami. Tato ujednání, která jsou založena na vzoru uvedeném v příloze tohoto rozhodnutí, jsou sdělena společnému kontrolnímu orgánu. Bude-li mít Europol v úmyslu odchýlit se od vzorového ujednání, musí se poradit s účastníky analytické skupiny.

2.   V ujednáních je stanoveno, že zúčastnění odborníci třetí strany jsou oprávněni:

| a) | účastnit se jednání analytické skupiny; |
| --- | --- |

a)

účastnit se jednání analytické skupiny;

| b) | být na požádání informováni Europolem o vývoji dotčeného pracovního souboru pro účely analýzy; |
| --- | --- |

b)

být na požádání informováni Europolem o vývoji dotčeného pracovního souboru pro účely analýzy;

| c) | obdržet výsledky analýzy týkající se třetí strany, již zastupují. Takové šíření informací probíhá v souladu s čl. 17 odst. 2 a čl. 18 odst. 4 Úmluvy o Europolu, s příslušnými ustanoveními smlouvy o spolupráci a dohody o utajení, s čl. 5 odst. 5 aktu Rady ze dne 12. března 1999, kterým se přijímají pravidla pro předávání osobních údajů Europolem třetím státům a třetím subjektům (2), a s předchozím souhlasem členského státu, který dotčené údaje sdělil; a |
| --- | --- |

c)

obdržet výsledky analýzy týkající se třetí strany, již zastupují. Takové šíření informací probíhá v souladu s čl. 17 odst. 2 a čl. 18 odst. 4 Úmluvy o Europolu, s příslušnými ustanoveními smlouvy o spolupráci a dohody o utajení, s čl. 5 odst. 5 aktu Rady ze dne 12. března 1999, kterým se přijímají pravidla pro předávání osobních údajů Europolem třetím státům a třetím subjektům (2), a s předchozím souhlasem členského státu, který dotčené údaje sdělil; a

| d) | dále šířit výsledky analýz, ovšem pouze s předchozím souhlasem dotčených účastníků a v souladu s příslušnými ustanoveními smlouvy o spolupráci a dohody o utajení. |
| --- | --- |

d)

dále šířit výsledky analýz, ovšem pouze s předchozím souhlasem dotčených účastníků a v souladu s příslušnými ustanoveními smlouvy o spolupráci a dohody o utajení.

3.   V ujednáních je stanoveno, že je lze ukončit na základě oznámení zúčastněné třetí strany nebo Europolu, které jej podají pouze po dohodě účastníků analytické skupiny. Pokud mezi účastníky nedojde k dosažení dohody, Europol oznámí ukončení ujednání na žádost jednoho z účastníků a bude v tomto smyslu informovat správní radu.

Článek 4

Platnost

Toto rozhodnutí vstoupí v platnost dne 19. dubna 2007.

V Haagu dne 20. března 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

předseda správní rady

---

(1)  Úř. věst. C 2, 6.1.2004, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 88, 30.3.1999, s.1 ve znění aktu Rady ze dne 28. února 2002 (Úř. věst. C 76, 27.3.2002, s.1).

2

---

PŘÍLOHA

VZOROVÉ UJEDNÁNÍ O ÚČASTI ODBORNÍKŮ TŘETÍCH STRAN NA ČINNOSTI ANALYTICKÝCH SKUPIN

Europol a (název třetí strany) (dále jen „strany“),

s ohledem na Úmluvu o Europolu, a zejména na čl. 10 odst. 9 uvedené úmluvy,

s ohledem na smlouvu o spolupráci mezi Europolem a (název třetí strany), a zejména ustanovení uvedené smlouvy týkající se důvěrnosti vyměňovaných informací,

NEBO

s ohledem na smlouvu o spolupráci a dohodu o utajení mezi Europolem a (název třetí strany),

s ohledem na akt Rady ze dne 3. listopadu 1998, kterým se přijímají prováděcí pravidla pro pracovní soubory Europolu pro účely analýzy (1),

s ohledem na rozhodnutí správní rady ze dne (datum), kterým se stanoví pravidla upravující ujednání o účasti odborníků třetích stran na činnosti analytických skupin, a zejména čl. 3 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na příkaz k založení pracovního souboru pro účely analýzy YYY,

vzhledem k tomu, že je účast odborníků z (název třetí strany) na činnosti analytické skupiny YYY v zájmu členských států,

vzhledem k tomu, že analytická činnost analytické skupiny YYY se přímo týká (název třetí strany),

přijaly toto ujednání:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto ujednání se:

| a) | „účastí “odborníků třetí strany na činnosti analytické skupiny rozumí, že jsou oprávněni účastnit se jednání analytické skupiny, být na požádání informováni Europolem o vývoji dotčeného pracovního souboru pro účely analýzy a v souladu s příslušnými právními předpisy obdržet a dále šířit výsledky analýzy týkající se třetí strany, již zastupují; |
| --- | --- |

a)

„účastí “odborníků třetí strany na činnosti analytické skupiny rozumí, že jsou oprávněni účastnit se jednání analytické skupiny, být na požádání informováni Europolem o vývoji dotčeného pracovního souboru pro účely analýzy a v souladu s příslušnými právními předpisy obdržet a dále šířit výsledky analýzy týkající se třetí strany, již zastupují;

| b) | „smlouvou o spolupráci “rozumí smlouva podepsaná dne (datum) mezi Europolem a (název třetí strany); |
| --- | --- |

b)

„smlouvou o spolupráci “rozumí smlouva podepsaná dne (datum) mezi Europolem a (název třetí strany);

| c) | „dohodou o utajení “rozumí dohoda zmíněná v čl. 18 odst. 6 Úmluvy o Europolu. |
| --- | --- |

c)

„dohodou o utajení “rozumí dohoda zmíněná v čl. 18 odst. 6 Úmluvy o Europolu.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   XXX (2) z (název orgánu, který odborníka (odborníky) vyslal) se účastní na činnosti analytické skupiny YYY.

2.   XXX je (jsou) tudíž oprávněn(i):

| a) | účastnit se jednání analytické skupiny; |
| --- | --- |

a)

účastnit se jednání analytické skupiny;

| b) | být na požádání informován(i) Europolem o vývoji dotčeného pracovního souboru pro účely analýzy YYY; |
| --- | --- |

b)

být na požádání informován(i) Europolem o vývoji dotčeného pracovního souboru pro účely analýzy YYY;

| c) | obdržet výsledky analýzy týkající se (název třetí strany). Takové šíření informací probíhá v souladu s čl. 17 odst. 2 a čl. 18 odst. 4 Úmluvy o Europolu, s příslušnými ustanoveními smlouvy o spolupráci a dohody o utajení, s čl. 5 odst. 5 aktu Rady ze dne 12. března 1999, kterým se přijímají pravidla pro předávání osobních údajů Europolem třetím státům a třetím subjektům, a s předchozím souhlasem členského státu, který dotčené údaje sdělil; a |
| --- | --- |

c)

obdržet výsledky analýzy týkající se (název třetí strany). Takové šíření informací probíhá v souladu s čl. 17 odst. 2 a čl. 18 odst. 4 Úmluvy o Europolu, s příslušnými ustanoveními smlouvy o spolupráci a dohody o utajení, s čl. 5 odst. 5 aktu Rady ze dne 12. března 1999, kterým se přijímají pravidla pro předávání osobních údajů Europolem třetím státům a třetím subjektům, a s předchozím souhlasem členského státu, který dotčené údaje sdělil; a

| d) | dále šířit výsledky analýz, ovšem pouze s předchozím souhlasem dotčených účastníků a v souladu s příslušnými ustanoveními smlouvy o spolupráci a dohody o utajení. |
| --- | --- |

d)

dále šířit výsledky analýz, ovšem pouze s předchozím souhlasem dotčených účastníků a v souladu s příslušnými ustanoveními smlouvy o spolupráci a dohody o utajení.

Článek 3

Platnost

Toto ujednání vstoupí v platnost dne (datum).

Článek 4

Ukončení

1.   Toto ujednání přestane automaticky platit po uzavření pracovního souboru pro účely analýzy YYY.

2.   Platnost tohoto ujednání může být kdykoli ukončena na základě oznámení jedné ze stran.

---

(1)  Úř. věst. C 26, 30.1.1999, s. 1. ve znění aktu(po přijetí nového aktu doplňte odkaz).

(2)  Jméno odborníka (jména odborníků).

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/35

---

ROZHODNUTÍ SPRÁVNÍ RADY EUROPOLU

ze dne 20. března 2007,

kterým se stanoví pravidla upravující dohody, jimiž se řídí administrativní uplatňování účasti úředníků Europolu ve společných vyšetřovacích týmech

(2007/C 72/16)

SPRÁVNÍ RADA EUROPOLU,

s ohledem na Úmluvu o Europolu ve znění Aktu Rady ze dne 28. listopadu 2002 o vypracování protokolu, kterým se na základě čl. 43 odst. 1 Úmluvy o zřízení Evropského policejního úřadu mění uvedená úmluva a Protokol o výsadách a imunitách Europolu, členů jeho orgánů, náměstků ředitelů a zaměstnanců Europolu, a zejména na článek 3a uvedené úmluvy,

s ohledem na stanovisko vydané společným kontrolním orgánem

a s ohledem na skutečnost, že správní rada má dvoutřetinovou většinou svých členů stanovit pravidla upravující dohody, jimiž se řídí administrativní uplatňování účasti úředníků Europolu ve společných vyšetřovacích týmech,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí:

| a) | „společné vyšetřovací týmy “znamenají společné vyšetřovací týmy podle článku 3a Úmluvy o Europolu; |
| --- | --- |

a)

„společné vyšetřovací týmy “znamenají společné vyšetřovací týmy podle článku 3a Úmluvy o Europolu;

| b) | „národní jednotka “znamená podle článku 4 Úmluvy o Europolu jediný styčný subjekt mezi příslušnými orgány členských států a Europolem; |
| --- | --- |

b)

„národní jednotka “znamená podle článku 4 Úmluvy o Europolu jediný styčný subjekt mezi příslušnými orgány členských států a Europolem;

| c) | „příslušné orgány “znamenají podle čl. 2 odst. 4 Úmluvy o Europolu všechny orgány veřejné moci existující v členských státech, které jsou podle vnitrostátního práva příslušné pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní. |
| --- | --- |

c)

„příslušné orgány “znamenají podle čl. 2 odst. 4 Úmluvy o Europolu všechny orgány veřejné moci existující v členských státech, které jsou podle vnitrostátního práva příslušné pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní.

Článek 2

Dohody

1.   Administrativní uplatňování účasti úředníků Europolu ve společném vyšetřovacím týmu se stanoví v dohodě mezi ředitelem Europolu a příslušnými orgány členských států odpovědnými za zřízení tohoto společného vyšetřovacího týmu.

2.   Takováto dohoda bude uzavřena za účasti národních jednotek zúčastněných členských států.

Článek 3

Mandát úředníků Europolu účastnících se činnosti společných vyšetřovacích týmů

1.   Dohoda stanoví úkoly, práva a povinnosti úředníků Europolu, kteří se účastní činnosti společného vyšetřovacího týmu.

2.   Dohoda stanoví, že úředníci Europolu, kteří se účastní činnosti společného vyšetřovacího týmu, jsou nápomocni členům týmu v souladu s Úmluvou o Europolu a v souladu s vnitrostátními právními předpisy členského státu, kde daný tým působí.

Článek 4

Vedení a dohled

1.   Dohoda stanoví, že úředníci Europolu, kteří se účastní činnosti společného vyšetřovacího týmu, vykonávají své úkoly pod vedením vedoucího (vedoucích) týmu stanoveného (stanovených) v dohodě.

2.   Dohoda stanoví, že úředníci Europolu jsou oprávněni nesplnit příkazy, které jsou podle jejich názoru v rozporu s jejich povinnostmi podle Úmluvy o Europolu. V takovém případě informuje úředník Europolu ředitele Europolu, který danou záležitost projedná s vedoucím(i) týmu s cílem nalézt řešení. Nebude-li vzájemně uspokojivé řešení nalezeno, má ředitel právo dohodu ukončit.

Článek 5

Přístup k údajům

Dohoda stanoví, že úředníci Europolu, kteří se účastní činnosti společného vyšetřovacího týmu, mají po dobu svého členství v týmu přístup k počítačovému systému Europolu v souladu s Úmluvou o Europolu a příslušnými bezpečnostními normami (1).

Článek 6

Náklady a vybavení

Dohoda upraví rozdělení nákladů, včetně pojištění, vzniklých účastí úředníků Europolu ve společném vyšetřovacím týmu, jakož i podmínky pro používání vybavení poskytnutého Europolem členy společného vyšetřovacího týmu.

Článek 7

Ukončení

Dohoda stanoví, že může být na základě oznámení kterékoli ze stran kdykoli ukončena.

Článek 8

Platnost

Toto rozhodnutí vstoupí v platnost dne 30. března 2007.

V Haagu dne 20. března 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

předseda správní rady

---

(1)  Stanovenými v Politice pro komunikační spojení používaná ke zpracování informací Europolu (Policy for communication links used to process Europol information) – dokument č. 2450-16 (#16991).

1

Politice pro komunikační spojení používaná ke zpracování informací Europolu

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/37

---

PRAVIDLA PRO PŘÍSTUP K DOKUMENTŮM EUROPOLU

(2007/C 72/17)

SPRÁVNÍ RADA EUROPOLU,

s ohledem na Úmluvu o Europolu, a zejména na článek 32a této úmluvy,

s ohledem na návrh ředitele Europolu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V článku 32a Úmluvy o Europolu se uvádí, že na návrh ředitele Europolu přijme správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů pravidla pro přístup k dokumentům Europolu pro občany Unie a všechny fyzické nebo právnické osoby s bydlištěm nebo sídlem v některém členském státu s ohledem na zásady a omezení uvedené v nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, které bylo přijato na základě článku 255 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“). |
| --- | --- |

(1)

V článku 32a Úmluvy o Europolu se uvádí, že na návrh ředitele Europolu přijme správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů pravidla pro přístup k dokumentům Europolu pro občany Unie a všechny fyzické nebo právnické osoby s bydlištěm nebo sídlem v některém členském státu s ohledem na zásady a omezení uvedené v nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, které bylo přijato na základě článku 255 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“).

| (2) | V článku 1 druhém pododstavci Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) je vyjádřena zásada průhlednosti prohlášením, že Smlouva představuje novou etapu v procesu vytváření stále užšího svazku mezi národy Evropy, v němž jsou rozhodnutí přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům. |
| --- | --- |

(2)

V článku 1 druhém pododstavci Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) je vyjádřena zásada průhlednosti prohlášením, že Smlouva představuje novou etapu v procesu vytváření stále užšího svazku mezi národy Evropy, v němž jsou rozhodnutí přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům.

| (3) | Průhlednost zaručuje, že správní orgány budou mít ve vztahu k občanům v demokratickém systému větší legitimitu, účinnost a odpovědnost. Průhlednost přispívá k posílení zásad demokracie a dodržování základních práv, které jsou stanoveny v článku 6 Smlouvy o EU, v článku 255 Smlouvy o ES a v článku 42 Listiny základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(3)

Průhlednost zaručuje, že správní orgány budou mít ve vztahu k občanům v demokratickém systému větší legitimitu, účinnost a odpovědnost. Průhlednost přispívá k posílení zásad demokracie a dodržování základních práv, které jsou stanoveny v článku 6 Smlouvy o EU, v článku 255 Smlouvy o ES a v článku 42 Listiny základních práv Evropské unie.

| (4) | Podle čl. 41 odst. 1 Smlouvy o EU se právo na přístup k dokumentům vztahuje také na dokumenty týkající se policejní a soudní spolupráce v trestních věcech. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 41 odst. 1 Smlouvy o EU se právo na přístup k dokumentům vztahuje také na dokumenty týkající se policejní a soudní spolupráce v trestních věcech.

| (5) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (1) stanoví obecné zásady a omezení pro výkon práva na přístup k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise. Článek 32a Úmluvy o Europolu odkazuje na zásady a omezení uvedené v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (1) stanoví obecné zásady a omezení pro výkon práva na přístup k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise. Článek 32a Úmluvy o Europolu odkazuje na zásady a omezení uvedené v tomto nařízení.

| (6) | V zásadě by měly být veřejnosti přístupné všechny dokumenty. Je však třeba chránit veřejné a soukromé zájmy prostřednictvím výjimek. Europol by měl mít právo v případě potřeby chránit svou schopnost plnit své úkoly. |
| --- | --- |

(6)

V zásadě by měly být veřejnosti přístupné všechny dokumenty. Je však třeba chránit veřejné a soukromé zájmy prostřednictvím výjimek. Europol by měl mít právo v případě potřeby chránit svou schopnost plnit své úkoly.

| (7) | Aby se zajistilo úplné dodržování práva na přístup, mělo by se používat dvoufázové správní řízení s další možností podání stížnosti veřejnému ochránci práv. |
| --- | --- |

(7)

Aby se zajistilo úplné dodržování práva na přístup, mělo by se používat dvoufázové správní řízení s další možností podání stížnosti veřejnému ochránci práv.

| (8) | Těmito pravidly není dotčen článek 19 Úmluvy o Europolu, který se týká práva na informace, |
| --- | --- |

(8)

Těmito pravidly není dotčen článek 19 Úmluvy o Europolu, který se týká práva na informace,

PŘIJALA TATO PRAVIDLA:

Článek 1

Definice

Pro účely těchto pravidel se:

| a) | „dokumentem Europolu “nebo „dokumentem “rozumí obsah na jakémkoli nosiči (napsaný na papíře či uložený v elektronické formě nebo jako zvuková, vizuální nebo audiovizuální nahrávka) o záležitosti, která se týká činností, politik a rozhodnutí Europolu; |
| --- | --- |

a)

„dokumentem Europolu “nebo „dokumentem “rozumí obsah na jakémkoli nosiči (napsaný na papíře či uložený v elektronické formě nebo jako zvuková, vizuální nebo audiovizuální nahrávka) o záležitosti, která se týká činností, politik a rozhodnutí Europolu;

| b) | „třetí osobou “rozumějí všechny fyzické nebo právnické osoby či subjekty mimo Europol, včetně členských států, ostatních orgánů, institucí a agentur Evropské unie, mezinárodních organizací a třetích zemí; |
| --- | --- |

b)

„třetí osobou “rozumějí všechny fyzické nebo právnické osoby či subjekty mimo Europol, včetně členských států, ostatních orgánů, institucí a agentur Evropské unie, mezinárodních organizací a třetích zemí;

| c) | „utajovanými dokumenty Europolu “rozumějí dokumenty, které obsahují informace vyžadující dodatečná bezpečnostní opatření a jsou označeny jedním ze stupňů utajení „Europol RESTRICTED“, „Europol CONFIDENTIAL“, „Europol SECRET “nebo „Europol TOP SECRET “v souladu s pravidly o utajení informací Europolu. |
| --- | --- |

c)

„utajovanými dokumenty Europolu “rozumějí dokumenty, které obsahují informace vyžadující dodatečná bezpečnostní opatření a jsou označeny jedním ze stupňů utajení „Europol RESTRICTED“, „Europol CONFIDENTIAL“, „Europol SECRET “nebo „Europol TOP SECRET “v souladu s pravidly o utajení informací Europolu.

Článek 2

Účel

Účelem těchto pravidel je:

| a) | vymezit zásady, podmínky a omezení z důvodu veřejného nebo soukromého zájmu pro výkon práva na přístup k dokumentům Europolu tak, aby se zajistil co nejširší přístup k dokumentům; |
| --- | --- |

a)

vymezit zásady, podmínky a omezení z důvodu veřejného nebo soukromého zájmu pro výkon práva na přístup k dokumentům Europolu tak, aby se zajistil co nejširší přístup k dokumentům;

| b) | vytvořit pravidla zajišťující co nejsnadnější výkon tohoto práva; a |
| --- | --- |

b)

vytvořit pravidla zajišťující co nejsnadnější výkon tohoto práva; a

| c) | podporovat řádnou správní praxi při přístupu k dokumentům. |
| --- | --- |

c)

podporovat řádnou správní praxi při přístupu k dokumentům.

Článek 3

Oprávněné osoby a oblast působnosti

1.   Všichni občané Unie a všechny fyzické a právnické osoby, které mají bydliště nebo sídlo v členském státě, mají právo na přístup k dokumentům Europolu, s výhradou zásad, podmínek a omezení vymezených v těchto pravidlech.

2.   Europol může s výhradou stejných zásad, podmínek a omezení poskytnout přístup k dokumentům všem fyzickým nebo právnickým osobám, které nemají bydliště ani sídlo v členském státě.

3.   Tato pravidla se vztahují na všechny dokumenty, které má Europol v držení, tedy na dokumenty, které vytvořil nebo obdržel a které má v držení, a to ve všech oblastech činnosti Europolu.

4.   Tato pravidla se nevztahují na osoby, které žádají konkrétně o údaje týkající se pouze jich samotných. V takových případech se žadatelé odkáží na postup uvedený v článku 19 Úmluvy o Europolu.

5.   Aniž je dotčen článek 4, veřejnosti se dokumenty zpřístupní buď na písemnou žádost, nebo přímo v elektronické formě v souladu s článkem 11.

Článek 4

Výjimky

1.   Europol odepře přístup k dokumentu, pokud by zpřístupnění vedlo k porušení ochrany:

| a) | veřejného zájmu, pokud jde o






  — | veřejnou bezpečnost, |
| --- | --- | --- |

a)

veřejného zájmu, pokud jde o

—

veřejnou bezpečnost,

| — | řádné plnění úkolů Europolu, |
| --- | --- |

—

řádné plnění úkolů Europolu,

| — | vyšetřování a operativní činnosti třetích osob, |
| --- | --- |

—

vyšetřování a operativní činnosti třetích osob,

| — | obranné a vojenské záležitosti, |
| --- | --- |

—

obranné a vojenské záležitosti,

| — | mezinárodní vztahy, |
| --- | --- |

—

mezinárodní vztahy,

| — | finanční, měnovou nebo hospodářskou politiku Společenství nebo členského státu; |
| --- | --- |

—

finanční, měnovou nebo hospodářskou politiku Společenství nebo členského státu;

| b) | soukromí a osobnosti jednotlivce. |
| --- | --- |

b)

soukromí a osobnosti jednotlivce.

2.   Neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění, odepře Europol přístup k dokumentu, pokud by jeho zpřístupnění vedlo k porušení ochrany:

| — | obchodních zájmů fyzické nebo právnické osoby, včetně duševního vlastnictví, |
| --- | --- |

—

obchodních zájmů fyzické nebo právnické osoby, včetně duševního vlastnictví,

| — | soudního řízení a právního poradenství, |
| --- | --- |

—

soudního řízení a právního poradenství,

| — | cílů inspekce, vyšetřování a auditu, které nejsou uvedeny v odst. 1 písm. a). |
| --- | --- |

—

cílů inspekce, vyšetřování a auditu, které nejsou uvedeny v odst. 1 písm. a).

3.   Přístup k dokumentu, který Europol vypracoval k vnitřnímu použití nebo který obdržel a který se vztahuje k záležitosti, v níž Europol ještě nerozhodl, se odepře, pokud by zpřístupnění dokumentu ohrozilo rozhodovací proces Europolu, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.

Přístup k dokumentu, který obsahuje stanoviska pro vnitřní použití v rámci porad a předběžných konzultací uvnitř Europolu, se odepře i po přijetí rozhodnutí, pokud by zpřístupnění dokumentu ohrozilo rozhodovací proces Europolu, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.

4.   U dokumentů pocházejících zcela nebo zčásti od třetích osob konzultuje Europol příslušnou třetí osobu s cílem posoudit, zda je použitelný odstavec 1, 2 nebo 3. Jestliže je třetí osobou, od které dokument pochází, členský stát nebo třetí země či organizace, s níž má Europol uzavřenu smlouvu o spolupráci, Europol tento dokument nezpřístupní bez písemného souhlasu této třetí osoby.

5.   Pokud se některá z výjimek vztahuje pouze na části požadovaného dokumentu, zbývající části dokumentu se zpřístupní.

6.   Výjimky uvedené v odstavcích 1 až 3 se uplatňují jen po dobu, po kterou je ochrana odůvodněna obsahem dokumentu. Výjimky lze uplatňovat nejdéle po dobu třiceti let. V případě dokumentů spadajících pod výjimky, které se vztahují k ochraně osobnosti či soukromí jednotlivců nebo k obchodním zájmům, a v případě utajovaných dokumentů Europolu lze výjimky uplatňovat i po uplynutí této doby, je-li to nezbytné.

Článek 5

Dokumenty Europolu v členských státech a třetích zemích nebo organizacích, s nimiž Europol uzavřel smlouvu o spolupráci

Europol se zavazuje, že pokud členský stát nebo třetí země či organizace, se kterou Europol uzavřel smlouvu o spolupráci, obdrží žádost o dokument pocházející od Europolu, který má v držení, tato třetí osoba bude Europol konzultovat s cílem přijmout rozhodnutí, které neohrozí dosažení cílů těchto pravidel. Dále se Europol zavazuje, že třetí země nebo organizace, s nimiž uzavřel smlouvu o spolupráci, takový dokument nezveřejní bez písemného souhlasu Europolu. Europol zajistí, aby byl tento závazek obsažen ve smlouvách o spolupráci uzavřených mezi ním a třetími zeměmi a organizacemi.

Členské státy mohou žádost, místo konzultací, postoupit Europolu.

Článek 6

Žádosti

1.   Žádosti o přístup k dokumentu se vyhotovují v jakékoli písemné podobě, včetně elektronické, v jednom z jazyků uvedených v čl. 33 odst. 1 Úmluvy o Europolu, a to způsobem dostatečně přesným, aby Europol mohl dokument přesně určit. Žadatel nemusí uvádět důvody žádosti.

2.   Jestliže žádost není dostatečně přesná, Europol žadatele vyzve, aby ji doplnil o informace, které umožní identifikovat požadované dokumenty; lhůta pro odpověď stanovená v článku 7 začne plynout až od okamžiku, kdy Europol obdrží tyto doplňující informace.

3.   V případě žádosti, která se vztahuje k velmi rozsáhlému dokumentu nebo k velkému počtu dokumentů, se Europol může s žadatelem poradit s cílem nalézt přijatelné řešení.

4.   Europol poskytuje občanům informace o tom, jak a kde mohou být podávány žádosti o přístup k dokumentům, a je jim při tom nápomocen. Příslušné pokyny se umístí na internetové stránky Europolu.

Článek 7

Vyřizování původních žádostí

1.   Žádost o přístup k dokumentu se vyřídí bez prodlení. Žadateli se zašle potvrzení o jejím obdržení. Do 30 pracovních dnů od registrace žádosti Europol buď zajistí přístup k požadovanému dokumentu a zpřístupní jej v této lhůtě v souladu s článkem 10, nebo v písemné odpovědi sdělí žadateli důvody úplného nebo částečného zamítnutí žádosti a informuje jej o jeho právu podat potvrzující žádost podle odstavce 3 tohoto článku.

2.   Ve výjimečných případech, například když se žádost týká velmi rozsáhlého dokumentu nebo velkého počtu dokumentů, může být lhůta uvedená v odstavci 1 prodloužena o 30 pracovních dnů, pokud je o tom žadatel předem vyrozuměn a jsou mu uvedeny podrobné důvody.

3.   V případě úplného nebo částečného zamítnutí žádosti může žadatel do 30 pracovních dnů ode dne, kdy obdržel odpověď Europolu, podat potvrzující žádost, ve které Europol požádá, aby přezkoumal své stanovisko

4.   Pokud Europol neodpoví v předepsané lhůtě, je žadatel oprávněn podat potvrzující žádost.

Článek 8

Vyřizování potvrzujících žádostí

1.   Potvrzující žádost o přístup k dokumentu se vyřídí bez prodlení. Do 30 pracovních dnů od registrace žádosti Europol buď zajistí přístup k požadovanému dokumentu a zpřístupní jej v této lhůtě v souladu s článkem 10, nebo v písemné odpovědi sdělí důvody úplného nebo částečného zamítnutí žádosti.

2.   Ve výjimečných případech, například když se žádost týká velmi rozsáhlého dokumentu nebo velkého počtu dokumentů, může být lhůta uvedená v odstavci 1 prodloužena o 30 pracovních dnů, pokud je o tom žadatel předem vyrozuměn odůvodněným oznámením.

Článek 9

Utajované dokumenty Europolu

1.   Žádosti o přístup k utajovaným dokumentům Europolu vyřizují postupy uvedenými v článcích 7 a 8 pouze ty osoby v Europolu, které mají podle bezpečnostní příručky Europolu právo se s obsahem těchto dokumentů seznámit.

2.   Přístup k utajovaným dokumentům Europolu se nezamítá automaticky. U každého utajovaného dokumentu se zkoumá, zda se na něj vztahuje některá z výjimek stanovených v článku 4. Utajované dokumenty nemohou být zpřístupněny, pokud nebyly odtajněny v souladu s článkem 10 pravidel o utajení. Přístup k utajovaným dokumentům třetích stran podléhá mechanismu konzultace uvedenému v čl. 4 odst. 4.

3.   Jestliže se Europol rozhodne úplně nebo částečně odepřít přístup k utajovanému dokumentu, své rozhodnutí odůvodní způsobem, který nepoškodí zájmy chráněné článkem 4.

Článek 10

Přístup k dokumentům na základě žádosti

1.   Žadateli jsou dokumenty zpřístupněny tak, že obdrží jejich kopii, včetně kopie elektronické, pokud je dostupná, podle toho, čemu dává přednost. Kopie, která má méně než 20 stran formátu A4, a přímý přístup v elektronické formě jsou zdarma. Jinak jsou žadateli účtovány skutečné náklady na pořízení a zaslání kopie.

2.   Pokud Europol nebo dotčená třetí osoba dokument již uveřejnil a tento dokument je žadateli snadno přístupný, může Europol splnit svou povinnost a zpřístupnit dokument tím, že žadateli sdělí, jak může požadovaný dokument získat.

3.   Dokumenty se dodávají ve stávající verzi a typu záznamu (včetně formy elektronické nebo jiné, jako je Braillovo písmo, velký tisk nebo záznamy na pásce) a v jedné z dostupných jazykových verzí podle toho, čemu dává žadatel přednost.

Článek 11

Přímý přístup v elektronické formě

1.   Europol zpřístupní rejstřík veřejně přístupných dokumentů a v co nejširším měřítku dokumenty přímo zpřístupní v elektronické formě.

2.   Zejména legislativní dokumenty, to znamená dokumenty vytvořené nebo obdržené v průběhu procesu přijímání právně závazných aktů, jsou s výhradou článku 4 přímo zpřístupněny.

Článek 12

Provádění

Provádění těchto pravidel se řídí rozhodnutím ředitele Europolu, které bude obsahovat zvláště popis účasti orgánů Europolu na vyřizování žádostí veřejnosti o přístup k dokumentům.

Článek 13

Informace

Europol přijme nezbytná opatření, aby informoval veřejnost o právech, která jí podle těchto pravidel náležejí.

Článek 14

Reprodukce dokumentů

Těmito pravidly není dotčena žádná platná právní úprava autorských práv, která omezuje právo třetí osoby reprodukovat nebo využívat zpřístupněné dokumenty.

Článek 15

Vstup v platnost

Tato pravidla vstupují v platnost dnem 19. dubna 2007.

V Haagu dne 20. března 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

předseda správní rady

---

(1)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

1

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/41

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

28. března 2007

(2007/C 72/18)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3348 |
| JPY | japonský jen | 156,38 |
| DKK | dánská koruna | 7,4493 |
| GBP | britská libra | 0,67950 |
| SEK | švédská koruna | 9,3190 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6164 |
| ISK | islandská koruna | 88,31 |
| NOK | norská koruna | 8,1335 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5807 |
| CZK | česká koruna | 28,075 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 249,16 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7097 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,8836 |
| RON | rumunský lei | 3,3665 |
| SKK | slovenská koruna | 33,518 |
| TRY | turecká lira | 1,8612 |
| AUD | australský dolar | 1,6532 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5477 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,4293 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8702 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0260 |
| KRW | jihokorejský won | 1 254,11 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,7390 |
| CNY | čínský juan | 10,3173 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3825 |
| IDR | indonéská rupie | 12 212,75 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6213 |
| PHP | filipínské peso | 64,471 |
| RUB | ruský rubl | 34,6950 |
| THB | thajský baht | 42,711 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3348

JPY

japonský jen

156,38

DKK

dánská koruna

7,4493

GBP

britská libra

0,67950

SEK

švédská koruna

9,3190

CHF

švýcarský frank

1,6164

ISK

islandská koruna

88,31

NOK

norská koruna

8,1335

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5807

CZK

česká koruna

28,075

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

249,16

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7097

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,8836

RON

rumunský lei

3,3665

SKK

slovenská koruna

33,518

TRY

turecká lira

1,8612

AUD

australský dolar

1,6532

CAD

kanadský dolar

1,5477

HKD

hongkongský dolar

10,4293

NZD

novozélandský dolar

1,8702

SGD

singapurský dolar

2,0260

KRW

jihokorejský won

1 254,11

ZAR

jihoafrický rand

9,7390

CNY

čínský juan

10,3173

HRK

chorvatská kuna

7,3825

IDR

indonéská rupie

12 212,75

MYR

malajsijský ringgit

4,6213

PHP

filipínské peso

64,471

RUB

ruský rubl

34,6950

THB

thajský baht

42,711

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/42

---

Stanovisko Poradního výboru pro spojování podniků sdělené na jeho 144. zasedání dne 25. října 2006 týkající se návrhu rozhodnutí ve věci COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez

Zpravodaj: Švédsko

(2007/C 72/19)

| 1. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že oznámená operace představuje spojení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Komise (ES) č. 132/2004 (1) o spojování . |
| --- | --- |

1.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že oznámená operace představuje spojení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Komise (ES) č. 132/2004 (1) o spojování .

| 2. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o plyn v Belgii, tyto definice relevantních výrobkových trhů:






  a) | Výrobkové trhy pro dodávky plynu je nutné rozdělit do dvou samostatných výrobkových trhů pro plyn L a plyn H. |
| --- | --- | --- |

2.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o plyn v Belgii, tyto definice relevantních výrobkových trhů:

a)

Výrobkové trhy pro dodávky plynu je nutné rozdělit do dvou samostatných výrobkových trhů pro plyn L a plyn H.

| b) | Dodávky plynu zprostředkovatelským distributorům. |
| --- | --- |

b)

Dodávky plynu zprostředkovatelským distributorům.

| c) | Dodávky plynu výrobcům elektřiny/plynovým elektrárnám. |
| --- | --- |

c)

Dodávky plynu výrobcům elektřiny/plynovým elektrárnám.

| d) | Dodávky plynu velkým průmyslovým odběratelům. |
| --- | --- |

d)

Dodávky plynu velkým průmyslovým odběratelům.

| e) | Dodávky plynu malým, průmyslovým a obchodním odběratelům. |
| --- | --- |

e)

Dodávky plynu malým, průmyslovým a obchodním odběratelům.

| f) | Dodávky plynu domácnostem. |
| --- | --- |

f)

Dodávky plynu domácnostem.

| g) | Obchodování se zemním plynem přes plynárenské centrum (tzv. „hub“). |
| --- | --- |

g)

Obchodování se zemním plynem přes plynárenské centrum (tzv. „hub“).

| 3. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o plyn v Belgii, tyto definice relevantních zeměpisných trhů:






  a) | Dodávky plynu zprostředkovatelským distributorům – vnitrostátní zeměpisný trh. |
| --- | --- | --- |

3.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o plyn v Belgii, tyto definice relevantních zeměpisných trhů:

a)

Dodávky plynu zprostředkovatelským distributorům – vnitrostátní zeměpisný trh.

| b) | Dodávky plynu výrobcům elektřiny – vnitrostátní zeměpisný trh. |
| --- | --- |

b)

Dodávky plynu výrobcům elektřiny – vnitrostátní zeměpisný trh.

| c) | Dodávky plynu velkým průmyslovým odběratelům – vnitrostátní zeměpisný trh. |
| --- | --- |

c)

Dodávky plynu velkým průmyslovým odběratelům – vnitrostátní zeměpisný trh.

| d) | Dodávky plynu malým, průmyslovým a obchodním odběratelům – vnitrostátní zeměpisný trh. |
| --- | --- |

d)

Dodávky plynu malým, průmyslovým a obchodním odběratelům – vnitrostátní zeměpisný trh.

| e) | Dodávky plynu domácnostem – vnitrostátní nebo regionální zeměpisný trh.
  Pokud by se tyto trhy považovaly za regionální, zahrnoval by relevantní výrobkový trh pouze plyn L v hlavním městě Brusel. |
| --- | --- |

e)

Dodávky plynu domácnostem – vnitrostátní nebo regionální zeměpisný trh.

Pokud by se tyto trhy považovaly za regionální, zahrnoval by relevantní výrobkový trh pouze plyn L v hlavním městě Brusel.

| f) | Obchodování se zemním plynem přes plynárenské centrum – belgické centrum a centrum Spojeného království. |
| --- | --- |

f)

Obchodování se zemním plynem přes plynárenské centrum – belgické centrum a centrum Spojeného království.

Většina členských států souhlasí, menšina nesouhlasí s bodem f).

| 4. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o plyn ve Francii, tyto definice relevantních výrobkových trhů:






  a) | Výrobkové trhy pro dodávky plynu v zóně sever musí být rozděleny do dvou samostatných výrobkových trhů pro plyn L a plyn H. |
| --- | --- | --- |

4.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o plyn ve Francii, tyto definice relevantních výrobkových trhů:

a)

Výrobkové trhy pro dodávky plynu v zóně sever musí být rozděleny do dvou samostatných výrobkových trhů pro plyn L a plyn H.

| b) | Dodávky plynu zprostředkovatelským distributorům. |
| --- | --- |

b)

Dodávky plynu zprostředkovatelským distributorům.

| c) | Dodávky plynu výrobcům elektřiny/plynovým elektrárnám. |
| --- | --- |

c)

Dodávky plynu výrobcům elektřiny/plynovým elektrárnám.

| d) | Dodávky plynu velkým průmyslovým a obchodním odběratelům (kteří využili práva vybrat si svého dodavatele). |
| --- | --- |

d)

Dodávky plynu velkým průmyslovým a obchodním odběratelům (kteří využili práva vybrat si svého dodavatele).

| e) | Dodávky plynu malým průmyslovým odběratelům (kteří využili práva vybrat si svého dodavatele). |
| --- | --- |

e)

Dodávky plynu malým průmyslovým odběratelům (kteří využili práva vybrat si svého dodavatele).

| f) | Dodávky plynu domácnostem (které si mohou od 1. července 2007 vybrat svého dodavatele). |
| --- | --- |

f)

Dodávky plynu domácnostem (které si mohou od 1. července 2007 vybrat svého dodavatele).

| 5. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o plyn ve Francii, definice relevantních zeměpisných trhů, které jsou založeny na regionálních vyrovnávacích zónách, a že každá z nich představuje relevantní zeměpisný trh pro všechny výrobkové trhy uvedené v otázce 4: |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o plyn ve Francii, definice relevantních zeměpisných trhů, které jsou založeny na regionálních vyrovnávacích zónách, a že každá z nich představuje relevantní zeměpisný trh pro všechny výrobkové trhy uvedené v otázce 4:

| 6. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o elektřinu v Belgii, tyto definice relevantních výrobkových trhů:






  a) | Výroba a velkoobchodní dodávky elektřiny. |
| --- | --- | --- |

6.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o elektřinu v Belgii, tyto definice relevantních výrobkových trhů:

a)

Výroba a velkoobchodní dodávky elektřiny.

| b) | Trh pro obchodovánís elektřinou. |
| --- | --- |

b)

Trh pro obchodovánís elektřinou.

| c) | Zajištění rovnováhy soustavy a doplňkové služby. |
| --- | --- |

c)

Zajištění rovnováhy soustavy a doplňkové služby.

| d) | Dodávky velkým obchodním a průmyslovým odběratelům (větší než 70 kV). |
| --- | --- |

d)

Dodávky velkým obchodním a průmyslovým odběratelům (větší než 70 kV).

| e) | Dodávky malým obchodním a průmyslovým odběratelům (menší než 70 kV). |
| --- | --- |

e)

Dodávky malým obchodním a průmyslovým odběratelům (menší než 70 kV).

| f) | Dodávky plynu domácnostem. |
| --- | --- |

f)

Dodávky plynu domácnostem.

| 7. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o elektřinu v Belgii, tyto definice relevantních zeměpisných trhů:






  a) | Výroba a velkoobchodní dodávky elektřiny – vnitrostátní zeměpisný trh. |
| --- | --- | --- |

7.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o elektřinu v Belgii, tyto definice relevantních zeměpisných trhů:

a)

Výroba a velkoobchodní dodávky elektřiny – vnitrostátní zeměpisný trh.

| b) | Trh pro obchodování s elektřinou – vnitrostátní zeměpisný trh. |
| --- | --- |

b)

Trh pro obchodování s elektřinou – vnitrostátní zeměpisný trh.

| c) | Zajištění rovnováhy soustavy a doplňkové služby – vnitrostátní zeměpisný trh. |
| --- | --- |

c)

Zajištění rovnováhy soustavy a doplňkové služby – vnitrostátní zeměpisný trh.

| d) | Dodávky velkým obchodním a průmyslovým odběratelům – vnitrostátní zeměpisný trh. |
| --- | --- |

d)

Dodávky velkým obchodním a průmyslovým odběratelům – vnitrostátní zeměpisný trh.

| e) | Dodávky malým průmyslovým a obchodním odběratelům – vnitrostátní zeměpisný trh. |
| --- | --- |

e)

Dodávky malým průmyslovým a obchodním odběratelům – vnitrostátní zeměpisný trh.

| f) | Dodávky domácnostem, které si mohou vybrat svého dodavatele – regionální zeměpisné nebo vnitrostátní trhy (zůstávají otevřené). |
| --- | --- |

f)

Dodávky domácnostem, které si mohou vybrat svého dodavatele – regionální zeměpisné nebo vnitrostátní trhy (zůstávají otevřené).

| 8. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o tepelnou soustavu ve Francii, tyto definice relevantních výrobkových trhů:






  — | Trh pro delegované řízení ústředních tepelných soustav. |
| --- | --- | --- |

8.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o tepelnou soustavu ve Francii, tyto definice relevantních výrobkových trhů:

—

Trh pro delegované řízení ústředních tepelných soustav.

| 9. | a) | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o tepelnou soustavu ve Francii, tyto definice relevantních geografických trhů:






  — | Trh pro delegované řízení ústředních tepelných soustav – vnitrostátní zeměpisný trh. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a)

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce platí, pokud jde o tepelnou soustavu ve Francii, tyto definice relevantních geografických trhů:

—

Trh pro delegované řízení ústředních tepelných soustav – vnitrostátní zeměpisný trh.

| b) | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce není nutné dospět k závěru ohledně definice relevantních výrobkových trhů a zeměpisných trhů, pokud jde o horizontální překrývání nebo vertikální vztahy mezi stranami v Lucembursku, Spojeném království, Nizozemsku a Maďarsku. |
| --- | --- |

b)

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce není nutné dospět k závěru ohledně definice relevantních výrobkových trhů a zeměpisných trhů, pokud jde o horizontální překrývání nebo vertikální vztahy mezi stranami v Lucembursku, Spojeném království, Nizozemsku a Maďarsku.

| 10. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že navrhované spojení pravděpodobně povede k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže na společném trhu nebo jeho podstatné části a v EHP, pokud jde o tyto trhy:
  Belgie:






  a) | Dodávky plynu zprostředkovatelským distributorům. |
| --- | --- | --- |

10.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že navrhované spojení pravděpodobně povede k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže na společném trhu nebo jeho podstatné části a v EHP, pokud jde o tyto trhy:

Belgie:

a)

Dodávky plynu zprostředkovatelským distributorům.

| b) | Dodávky plynu výrobcům elektřiny. |
| --- | --- |

b)

Dodávky plynu výrobcům elektřiny.

| c) | Dodávky plynu velkým průmyslovým odběratelům. |
| --- | --- |

c)

Dodávky plynu velkým průmyslovým odběratelům.

| d) | Dodávky plynu malým průmyslovým odběratelům. |
| --- | --- |

d)

Dodávky plynu malým průmyslovým odběratelům.

| e) | Dodávky plynu domácnostem. |
| --- | --- |

e)

Dodávky plynu domácnostem.

| f) | Výroba a velkoobchodní prodej elektřiny. |
| --- | --- |

f)

Výroba a velkoobchodní prodej elektřiny.

| g) | Zajištění rovnováhy soustavy a doplňkové služby. |
| --- | --- |

g)

Zajištění rovnováhy soustavy a doplňkové služby.

| h) | Dodávky plynu velkým průmyslovým odběratelům. |
| --- | --- |

h)

Dodávky plynu velkým průmyslovým odběratelům.

| i) | Dodávky plynu malým průmyslovým odběratelům. |
| --- | --- |

i)

Dodávky plynu malým průmyslovým odběratelům.

| j) | Maloobchodní dodávky elektřiny domácnostem. |
| --- | --- |

j)

Maloobchodní dodávky elektřiny domácnostem.

Francie:

| a) | Trhy pro dodávky plynu H zprostředkovatelským distributorům v zónách sever a východ a trhy pro dodávky plynu L zprostředkovatelským distributorům v zóně sever, |
| --- | --- |

a)

Trhy pro dodávky plynu H zprostředkovatelským distributorům v zónách sever a východ a trhy pro dodávky plynu L zprostředkovatelským distributorům v zóně sever,

| b) | trhy pro dodávky i) plynu H výrobcům elektřiny v zóně sever a jih a ii) plynu L výrobcům elektřiny v zóně sever, |
| --- | --- |

b)

trhy pro dodávky i) plynu H výrobcům elektřiny v zóně sever a jih a ii) plynu L výrobcům elektřiny v zóně sever,

| c) | trhy pro dodávky plynu H velkým průmyslovým odběratelům, kteří využili práva vybrat si svého dodavatele v zónách sever, východ, západ a jih, |
| --- | --- |

c)

trhy pro dodávky plynu H velkým průmyslovým odběratelům, kteří využili práva vybrat si svého dodavatele v zónách sever, východ, západ a jih,

| d) | trhy pro dodávky plynu H velkým průmyslovým dodavatelům, kteří využili práva vybrat si svého dodavatele v zónách sever, východ, západ a jih a jihozápad, |
| --- | --- |

d)

trhy pro dodávky plynu H velkým průmyslovým dodavatelům, kteří využili práva vybrat si svého dodavatele v zónách sever, východ, západ a jih a jihozápad,

| e) | trhy pro dodávky plynu L i) velkým průmyslovým odběratelům, kteří využili práva vybrat si svého dodavatele a ii) malým průmyslovým zákazníkům, kteří využili práva vybrat si svého dodavatele v zóně sever, |
| --- | --- |

e)

trhy pro dodávky plynu L i) velkým průmyslovým odběratelům, kteří využili práva vybrat si svého dodavatele a ii) malým průmyslovým zákazníkům, kteří využili práva vybrat si svého dodavatele v zóně sever,

| f) | trhy pro dodávky i) plynu H domácnostem od 1. července 2007 v zónách sever, východ, západ, jih a jihozápad a ii) plynu L domácnostem od 1. července 2007 v zóně sever, |
| --- | --- |

f)

trhy pro dodávky i) plynu H domácnostem od 1. července 2007 v zónách sever, východ, západ, jih a jihozápad a ii) plynu L domácnostem od 1. července 2007 v zóně sever,

| g) | trh pro delegované řízení místních tepelných soustav. |
| --- | --- |

g)

trh pro delegované řízení místních tepelných soustav.

| 11. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že závazky jsou dostatečné k odstranění zásadních překážek hospodářské soutěže na trzích uvedených v otázce 10. Většina členských států souhlasí, menšina nesouhlasí. |
| --- | --- |

11.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že závazky jsou dostatečné k odstranění zásadních překážek hospodářské soutěže na trzích uvedených v otázce 10. Většina členských států souhlasí, menšina nesouhlasí.

| 12. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že s podmínkou úplného splnění závazků, které strany nabídly, a za předpokladu, že se to týká všech podniků společně, nenarušuje navrhované spojení zásadně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části, zejména v důsledku vzniku nebo posílení dominantního postavení ve smyslu čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování a článku 57 Dohody o EHP. Většina členských států souhlasí, menšina nesouhlasí. |
| --- | --- |

12.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že s podmínkou úplného splnění závazků, které strany nabídly, a za předpokladu, že se to týká všech podniků společně, nenarušuje navrhované spojení zásadně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části, zejména v důsledku vzniku nebo posílení dominantního postavení ve smyslu čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování a článku 57 Dohody o EHP. Většina členských států souhlasí, menšina nesouhlasí.

| 13. | Poradní výbor Komisi žádá, aby přihlédla ke všem ostatním bodům projednaných v diskusi. |
| --- | --- |

13.

Poradní výbor Komisi žádá, aby přihlédla ke všem ostatním bodům projednaných v diskusi.

---

(1)  Úř. věst. L 21, 28.1.2004, s. 5.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/45

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšeníve věci COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez

(v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšenív určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (1))

(2007/C 72/20)

Komise dne 10. května 2006 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) (nařízení o spojování), podle něhož se podniky Gaz de France a Suez chtějí sloučit prostřednictvím výměny akcií ve smyslu čl. 3.1 písm. a) nařízení o spojování.

Komise na základě rozhodnutí ze dne 19. června 2006 zjistila, že transakce vyvolává vážné pochybnosti o slučitelnosti se společným trhem a s Dohodou o EHP. Komise proto zahájila šetření v souladu s čl. 6.1 písm. c) nařízení o spojování.

Dne 18. srpna 2006 bylo stranám zasláno sdělení o námitkách a strany byly požádány, aby na něj odpověděly do 1. září 2006. Téhož dne byl stranám spis zpřístupněn, a to až do 21. srpna. Strany odpověděly na sdělení o námitkách ve stanovené lhůtě.

Stranám byl dodatečně zpřístupněn spis ve dnech 9. října a 20. října 2006, což jim umožnilo vyjádřit se k námitkám, jež proti nim byly vzneseny, ve smyslu článku 18.1 nařízení o spojování.

Strany nepožádaly o možnost přednést své argumenty při ústním slyšení.

Někteří konkurenti a zákazníci slučujících se společností byli přijati do jednání jako zúčastněné třetí strany podle článku 18.4 nařízení o spojování. O povaze a předmětu případu byli informováni sdělením o námitkách, jež neobsahuje důvěrné údaje. Žádost Evropské odborové centrály služeb (EPSU) o zpřístupnění sdělení o námitkách neobsahující důvěrné údaje jsem však zamítl. Zohlednil jsem zejména skutečnost, že EPSU není ani uznaným zástupcem zaměstnanců příslušných podniků, ani sdružením spotřebitelů ve smyslu čl. 11 písm. c) nařízení Komise (ES) 802/2004 (3), a v průběhu jednání neprojevila dostatečný zájem.

Dne 20. září 2006 nabídly strany závazky k vyřešení pochybností týkajících se hospodářské soutěže, které byly uvedeny ve sdělení o námitkách. Byl proveden tržní test závazků a výsledky studie uvedly, že závazky nejsou dostatečné k rozptýlení obav z případného narušení hospodářské soutěže vyjádřených Komisí. Stranám byly okamžitě zpřístupněny všechny odpovědi účastníků tržního testu, které neobsahují důvěrné údaje. Nebyl jsem požádán o ověření objektivity vyšetřování trhu.

Po dohodě se stranami Komise dne 10. října rozhodla o prodloužení řízení o 5 pracovních dnů podle čl. 10.3 odst. 2 nařízení o spojování.

Poté strany dne 13. října 2006 předložily nové změněné závazky za účelem rozptýlení přetrvávajících obav z narušení fungování hospodářské soutěže. Strany uvedly, že tyto závazky nahrazují závazky předložené dne 20. září.

Pod podmínkou úplného dodržování závazků ze dne 13. října 2006 stranami návrh rozhodnutí dospěl k závěru, že navrhované spojení významným způsobem nenaruší fungování účinné hospodářské soutěže a je proto slučitelné se společným trhem a s Dohodou o EHP.

Považuji práva všech účastníků na slyšení v tomto případě za dodržená.

V Bruselu dne 30. října 2006.

Serge DURANDE

---

(1)  Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21.

1

(2)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 133, 30.4.2004, s. 1.

3

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/46

---

Stanovisko Poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho 139. zasedání dne 7. dubna 2006 týkající se návrhu rozhodnutí ve věci COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring

Zpravodaj: Lucembursko

(2007/C 72/21)

| 1. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že oznámená transakce představuje spojení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 139/2004 (1) a že má význam pro celé Společenství. |
| --- | --- |

1.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že oznámená transakce představuje spojení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 139/2004 (1) a že má význam pro celé Společenství.

| 2. | Většina členů Poradního výboru souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce jsou relevantní trhy výrobků následující:






  a) | trh pro poskytování mobilních telekomunikačních služeb pro konečné spotřebitele; |
| --- | --- | --- |

2.

Většina členů Poradního výboru souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce jsou relevantní trhy výrobků následující:

a)

trh pro poskytování mobilních telekomunikačních služeb pro konečné spotřebitele;

| b) | velkoobchodní trh s koncovými službami; |
| --- | --- |

b)

velkoobchodní trh s koncovými službami;

| c) | velkoobchodní trh s mezinárodními roamingovými službami. |
| --- | --- |

c)

velkoobchodní trh s mezinárodními roamingovými službami.

Menšina členů nesouhlasí s písmenem a), menšina členů se zdržela hlasování u písmene c).

| 3. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce jsou relevantními zeměpisnými trhy vnitrostátní trhy. |
| --- | --- |

3.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení této transakce jsou relevantními zeměpisnými trhy vnitrostátní trhy.

| 4. | Většina členů Poradního výboru souhlasí s Komisí, že oznámená transakce by způsobila nekoordinované účinky na rakouském trhu pro poskytování mobilních telekomunikačních služeb pro konečné spotřebitele, a tudíž by vedla k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže na tomto trhu. Menšina členů se zdržela hlasování. |
| --- | --- |

4.

Většina členů Poradního výboru souhlasí s Komisí, že oznámená transakce by způsobila nekoordinované účinky na rakouském trhu pro poskytování mobilních telekomunikačních služeb pro konečné spotřebitele, a tudíž by vedla k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže na tomto trhu. Menšina členů se zdržela hlasování.

| 5. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že po spojení podniků je velmi nepravděpodobné uskutečnění všech požadavků na efektivnost učiněných ze strany T-Mobile. |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že po spojení podniků je velmi nepravděpodobné uskutečnění všech požadavků na efektivnost učiněných ze strany T-Mobile.

| 6. | Většina členů Poradního výboru souhlasí s Komisí, že závazky, které strany předložily, postačují k tomu, aby byly odstraněny pochybnosti týkající se hospodářské soutěže, a proto by spojení mělo být prohlášeno za slučitelné se společným trhem. Menšina členů se zdržela hlasování. |
| --- | --- |

6.

Většina členů Poradního výboru souhlasí s Komisí, že závazky, které strany předložily, postačují k tomu, aby byly odstraněny pochybnosti týkající se hospodářské soutěže, a proto by spojení mělo být prohlášeno za slučitelné se společným trhem. Menšina členů se zdržela hlasování.

| 7. | Poradní výbor žádá Komisi o zohlednění všech ostatních bodů vznesených v průběhu diskuse. |
| --- | --- |

7.

Poradní výbor žádá Komisi o zohlednění všech ostatních bodů vznesených v průběhu diskuse.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/47

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšeníve věci COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring

(v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšenív určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže
   (1)
  )

(2007/C 72/22)

Komise dne 21. září 2005 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2), kterým podnik T-Mobile Austria GmbH („T-Mobile“, Rakousko), patřící do německé skupiny Deutsche Telekom AG („DTAG“) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Tele.ring Unternehmensgruppe („TeleRing“, Rakousko).

Na konci první etapy vyšetřování dospěla Komise k závěru, že spojení vyvolává vážné pochybnosti, pokud jde o jeho slučitelnost se společným trhem a Dohodou o EHP. Pochybnosti vyplývaly zejména ze skutečnosti, že TeleRing byl považován za nejaktivnějšího účastníka hospodářské soutěže na trhu, který dosáhl snižování cen, mimo jiné i kvůli své silné motivaci vytvořit dostatečně velkou zákaznickou základnu, aby dosáhl značných úspor z rozsahu pro svou plně rozvinutou mobilní síť 2G.

Navzdory závazkům, které T-Mobile navrhl dne 19. října 2005, proto Komise 14. listopadu 2005 zahájila řízení v souladu s čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování.

T-Mobile nepožádal o přístup ke „klíčovým dokumentům “ze spisu Komise v souladu s kapitolou 7.2 „Nejlepších postupů pro vedení kontrolních řízení ES týkajících se spojování“.

Dne 1. prosince 2005 T-Mobile předložil další návrh závazků.

Dne 8. února 2006 bylo T-Mobile zasláno sdělení o námitkách, na které podnik odpověděl 27. února 2006. Ve stejný den byl umožněn přístup ke spisu. Dne 1. března 2006 TeleRing podal své připomínky ke sdělení o námitkách.

Strany nepožádaly o možnost přednést své argumenty při formálním ústním slyšení.

Po dohodě s T-Mobile vydala Komise dne 21. února 2006 podle čl. 10 odst. 3 druhý pododstavec nařízení o spojování rozhodnutí, kterým prodloužila řízení o 20 pracovních dní.

Dne 3. března 2006 předložil T-Mobile přepracovaný soubor závazků, které byly následně ověřeny tržním testem. Tržní test těchto závazků přinesl především kladné výsledky.

Nebyl jsem požádán o ověření objektivity vyšetřování.

Ve světle závazků, které byly nakonec navrženy, a po zhodnocení výsledků tržního testu stanoví návrh rozhodnutí, že navržené spojení je slučitelné se společným trhem a Dohodou o EHP, pokud budou závazky splněny v plném rozsahu.

S ohledem na výše uvedené se domnívám, že právo podniků na slyšení bylo dodrženo.

V Bruselu dne 18. dubna 2006.

Serge DURANDE

---

(1)  Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21.

1

(2)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

2

---

V Oznámení

SOUDNÍ ŘÍZENÍ

Soudní dvůr ESVO

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/48

---

Žaloba podaná dne 15. listopadu 2006 Kontrolním úřadem ESVO na Lichtenštejnské knížectví

(Věc E-5/06)

(2007/C 72/23)

Dne 15. listopadu 2006 podal Kontrolní úřad ESVO, zastoupený zplnomocněnými zástupci Kontrolního úřadu ESVO, 35, Rue Belliard, B-1040 Brusel, Nielsem Fengerem a Arnem Torstenem Andersenem, žalobu na Lichtenštejnské knížectví k Soudnímu dvoru ESVO.

Žalobce navrhuje, aby soud:

| 1. | prohlásil, že uplatňováním požadavku trvalého pobytu v Lichtenštejnsku Lichtenštejnské knížectví nesplnilo své závazky podle čl. 19 odst. 1 a 2, čl. 25 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 právního aktu uvedeného v bodě 1 přílohy VI Dohody o EHP (nařízení Rady EHS č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby a jejich rodiny pohybující se v rámci Společenství) začleněné do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě; a |
| --- | --- |

1.

prohlásil, že uplatňováním požadavku trvalého pobytu v Lichtenštejnsku Lichtenštejnské knížectví nesplnilo své závazky podle čl. 19 odst. 1 a 2, čl. 25 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 právního aktu uvedeného v bodě 1 přílohy VI Dohody o EHP (nařízení Rady EHS č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby a jejich rodiny pohybující se v rámci Společenství) začleněné do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě; a

| 2. | uložil Lichtenštejnskému knížectví nést náklady řízení. |
| --- | --- |

2.

uložil Lichtenštejnskému knížectví nést náklady řízení.

Právní a skutkové souvislosti a právní odůvodnění:

| — | Tento případ se týká Hilflosenentschädigung (dávky v nemohoucnosti) poskytované osobám, které při vykonávání běžných denních úkonů trvale vyžadují značnou pomoc nebo osobní dohled třetí osoby. Tato dávka nepředstavuje doplnění jakékoliv jiné dávky sociálního zabezpečení a je přiznávána bez ohledu na výši příjmu. Dávka není závislá na existenci minulých příspěvků odvedených státu a nevyžaduje se, aby příjemce trpěl určitou chorobou. |
| --- | --- |

—

Tento případ se týká Hilflosenentschädigung (dávky v nemohoucnosti) poskytované osobám, které při vykonávání běžných denních úkonů trvale vyžadují značnou pomoc nebo osobní dohled třetí osoby. Tato dávka nepředstavuje doplnění jakékoliv jiné dávky sociálního zabezpečení a je přiznávána bez ohledu na výši příjmu. Dávka není závislá na existenci minulých příspěvků odvedených státu a nevyžaduje se, aby příjemce trpěl určitou chorobou.

| — | Lichtenštejnské právní předpisy požadují, aby měl příjemce této dávky trvalý pobyt v Lichtenštejnsku. |
| --- | --- |

—

Lichtenštejnské právní předpisy požadují, aby měl příjemce této dávky trvalý pobyt v Lichtenštejnsku.

| — | Lichtenštejnská dávka v nemohoucnosti je uvedena v seznamu přílohy Ia nařízení 1408/71 (viz čl. 4 odst. 2a písm. c) a čl. 10a tohoto nařízení) jako zvláštní nepříspěvková dávka poskytovaná v hotovosti, kterážto dávka není považována za exportovatelnou dávku podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

—

Lichtenštejnská dávka v nemohoucnosti je uvedena v seznamu přílohy Ia nařízení 1408/71 (viz čl. 4 odst. 2a písm. c) a čl. 10a tohoto nařízení) jako zvláštní nepříspěvková dávka poskytovaná v hotovosti, kterážto dávka není považována za exportovatelnou dávku podle uvedeného nařízení.

| — | Kontrolní úřad ESVO však tvrdí, že dávky v nemohoucnosti by správně měly být považovány za nemocenské dávky poskytované v hotovosti ( viz čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení) exportovatelné v souladu s čl. 19 odst. 1 a 2, čl. 25 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 uvedeného nařízení.. |
| --- | --- |

—

Kontrolní úřad ESVO však tvrdí, že dávky v nemohoucnosti by správně měly být považovány za nemocenské dávky poskytované v hotovosti ( viz čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení) exportovatelné v souladu s čl. 19 odst. 1 a 2, čl. 25 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 uvedeného nařízení..

| — | Správná klasifikace těchto dávek je rozhodující pro určení, zda je Lichtenštejnské knížectví povinno poskytovat tuto dávku žadatelům s bydlištěm mimo Lichtenštejnsko, kteří jinak splňují relevantní kriteria stanovená uvedeným nařízením. |
| --- | --- |

—

Správná klasifikace těchto dávek je rozhodující pro určení, zda je Lichtenštejnské knížectví povinno poskytovat tuto dávku žadatelům s bydlištěm mimo Lichtenštejnsko, kteří jinak splňují relevantní kriteria stanovená uvedeným nařízením.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/49

---

Žaloba podaná dne 18. prosince 2006 Kontrolním úřadem ESVO na Lichtenštejnské knížectví

(Věc E-6/06)

(2007/C 72/24)

Dne 18. prosince 2006 podal Kontrolní úřad ESVO zastoupený Nielsem Fengerem a Lornou Youngovou, kteří jednali jako zástupci Kontrolního úřadu ESVO, 35, Rue Belliard, B-1040 Brusel, k Soudu ESVO žalobu na Lichtenštejnské knížectví.

Žalobce navrhuje, aby soud:

| 1. | prohlásil, že nepřijetím opatření nutných k provedení právního aktu uvedeného v bodě 32g přílohy XX k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí) začleněné do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě nebo jejich neoznámením Kontrolnímu úřadu ve stanovené lhůtě nesplnilo Lichtenštejnské knížectví své povinnosti podle článku 14 tohoto aktu a podle článku 7 Dohody o EHP a |
| --- | --- |

1.

prohlásil, že nepřijetím opatření nutných k provedení právního aktu uvedeného v bodě 32g přílohy XX k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí) začleněné do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě nebo jejich neoznámením Kontrolnímu úřadu ve stanovené lhůtě nesplnilo Lichtenštejnské knížectví své povinnosti podle článku 14 tohoto aktu a podle článku 7 Dohody o EHP a

| 2. | uložil Lichtenštejnskému knížectví nést náklady řízení. |
| --- | --- |

2.

uložil Lichtenštejnskému knížectví nést náklady řízení.

Právní a skutkové souvislosti a právní odůvodnění:

| — | Věc se týká neprovedení směrnice o hluku ve venkovním prostředí. |
| --- | --- |

—

Věc se týká neprovedení směrnice o hluku ve venkovním prostředí.

| — | V předsoudním stádiu Lichtenštejnsko nepopíralo skutečnost, že do marného uplynutí lhůty nepřijalo opatření potřebné k provedení uvedené směrnice. |
| --- | --- |

—

V předsoudním stádiu Lichtenštejnsko nepopíralo skutečnost, že do marného uplynutí lhůty nepřijalo opatření potřebné k provedení uvedené směrnice.

---

POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/50

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/25)

| 1. | Komise dne 19. března 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky China Shipbuilding Industry Corporation group („China Shipbuilding“, Čína) prostřednictvím podniku Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd („Quingdao Qiyao Linshan“, Čína), Wärtsilä Corporation („Wärtsilä“, Finsko) a Mitsubishi Heavy Industries Ltd („Mitsubishi“, Japonsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií nově založené společnosti vytvářející společný podnik společnou kontrolu nad podnikem Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company („JV“, Čína). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 19. března 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky China Shipbuilding Industry Corporation group („China Shipbuilding“, Čína) prostřednictvím podniku Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd („Quingdao Qiyao Linshan“, Čína), Wärtsilä Corporation („Wärtsilä“, Finsko) a Mitsubishi Heavy Industries Ltd („Mitsubishi“, Japonsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií nově založené společnosti vytvářející společný podnik společnou kontrolu nad podnikem Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company („JV“, Čína).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku China Shipbuilding: technická příprava, návrhy a výroba lodí a námořních zařízení, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku China Shipbuilding: technická příprava, návrhy a výroba lodí a námořních zařízení,

| — | podniku Wärtsilä: dodavatel pohonných systémů lodí, provozovatel globální servisní sítě, |
| --- | --- |

—

podniku Wärtsilä: dodavatel pohonných systémů lodí, provozovatel globální servisní sítě,

| — | podniku Mitsubishi: výrobce zařízení těžkého strojírenství, |
| --- | --- |

—

podniku Mitsubishi: výrobce zařízení těžkého strojírenství,

| — | podniku JV: výroba a prodej dvoutaktních pomaluběžných lodních naftových motorů. |
| --- | --- |

—

podniku JV: výroba a prodej dvoutaktních pomaluběžných lodních naftových motorů.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem na čísla (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44 či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem na čísla (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44 či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/51

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4590 – REWE/Delvita)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/26)

| 1. | Komise dne 16. března 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Euro-Billa Holding AG („Euro-Billa“, Německo) patřící do skupiny REWE („REWE“, Německo) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Delvita a.s. („Delvita“, Česká republika). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 16. března 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Euro-Billa Holding AG („Euro-Billa“, Německo) patřící do skupiny REWE („REWE“, Německo) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Delvita a.s. („Delvita“, Česká republika).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Euro-Billa/REWE: velkoobchod a maloobchod s potravinami a jiným zbožím, cestování a turistika, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Euro-Billa/REWE: velkoobchod a maloobchod s potravinami a jiným zbožím, cestování a turistika,

| — | podniku Delvita: součást skupiny Delhaize činná v maloobchodě s potravinami a jiným zbožím v České republice. |
| --- | --- |

—

podniku Delvita: součást skupiny Delhaize činná v maloobchodě s potravinami a jiným zbožím v České republice.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4590 – REWE/Delvita na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4590 – REWE/Delvita na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/52

---

STÁTNÍ PODPORA – PORTUGALSKO

Státní podpora C 55/06 (ex N 42/05) – Úrokové subvence půjček poskytované podnikům v odvětví rybolovu

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/27)

Dopisem ze dne 20. prosince 2006 uvedeném v závazném znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Portugalské republice své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedené podpory.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro rybolov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 „Legal Issues“ |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 „Legal Issues“

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 19 42

Připomínky budou sděleny Portugalské republice. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

Dopisem ze dne 11. ledna 2005 Stálé zastoupení Portugalské republiky při Evropské unii oznámilo Komisi nový režim podpory, jehož cílem je stanovit maximální částku úvěru ve výši 60 milionů eur, pomocí něhož by investice vynaložené podniky v odvětví rybolovu na modernizaci a restrukturalizaci jejich investiční statků (loďstvo, zpracovatelský průmysl a akvakultura) dosáhly výnosnosti. Režim podpory má v podstatě za cíl podporovat finanční zotavení podniků v nesnázích prostřednictvím půjček se sníženou úrokovou sazbou.

Základ půjček odpovídá výši investic provedených mezi 10. červencem 2000 a datem zveřejnění předpisu Decreto-lei (článek 1). Výše podpory je vyjádřena jako procentní podíl bonifikace, tj. rozdíl mezi referenční sazbou, kterou Evropská komise stanovila pro Portugalsko (v současnosti 3,7 %), a sazbou účtovanou poskytovatelem půjčky každému příjemci. Konečný vypočtený zisk je 2,68 %. Tento výpočet je výsledkem součtu procentních podílů bonifikace za každý rok.

Úvěry budou poskytnuty jako splatné půjčky peněžními ústavy, které uzavřely protokol s IFADAP (Ústav financování a rozvojové pomoci v oblasti zemědělství a rybolovu), v němž je stanovena maximální nominální úroková sazba.

Posouzení provedené Komisí ukazuje, že tento navržený režim není v souladu s některými požadavky Pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích:

| a) | Na základě měřítek způsobilosti, jež použily portugalské orgány, nelze prokázat, že možnými příjemci jsou podniky v nesnázích ve smyslu pokynů. |
| --- | --- |

a)

Na základě měřítek způsobilosti, jež použily portugalské orgány, nelze prokázat, že možnými příjemci jsou podniky v nesnázích ve smyslu pokynů.

| b) | Portugalské orgány nepožadují řádný restrukturalizační plán hospodářské činnosti podniku. |
| --- | --- |

b)

Portugalské orgány nepožadují řádný restrukturalizační plán hospodářské činnosti podniku.

| c) | Portugalské orgány nepodaly žádnou informaci o shodě s podmínkami, aby nedošlo k nežádoucímu narušení hospodářské soutěže v případě restrukturalizace středních podniků, a neuplatňují zásady „podpora omezená na minimum “a „jednou a dost“. |
| --- | --- |

c)

Portugalské orgány nepodaly žádnou informaci o shodě s podmínkami, aby nedošlo k nežádoucímu narušení hospodářské soutěže v případě restrukturalizace středních podniků, a neuplatňují zásady „podpora omezená na minimum “a „jednou a dost“.

Kromě toho portugalské orgány nezvýšily referenční sazbu stanovenou pro Portugalsko s rizikovou prémií, jak požaduje Sdělení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb.

Konečně, Komise se domnívá, že portugalské orgány chtějí provést formální zmenšení loďstva, což nelze považovat za slučitelné s pokyny v oblasti rybolovu.

ZNĚNÍ DOPISU

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por carta de 11 de Janeiro de 2005, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de um regime de auxílios estatais destinado a alargar a validade e o âmbito de aplicação do regime de auxílios estatais aprovado pela Comissão com o número de referência N 676/98 por Decisão de 1 de Março de 2000 (2).

Por cartas de 26 de Janeiro de 2005, 3 de Maio de 2005, 6 de Outubro de 2005 e 30 de Maio de 2006, os serviços da Comissão enviaram pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por cartas de 17 de Março de 2005, 5 de Agosto de 2005, 2 de Setembro de 2005, 7 de Outubro de 2005 e 22 de Junho de 2006.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

O regime proposto destina-se a apoiar a recuperação financeira de empresas que se encontram em situação difícil devido à realização de investimentos. Para esse efeito, as autoridades portuguesas prevêem o estabelecimento de uma linha de crédito no montante de 60 milhões de EUR, cujo objectivo é tornar rentáveis os investimentos efectuados por empresas do sector das pescas no âmbito da modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas (frota, indústria transformadora e aquicultura).

O regime é instituído por um decreto-lei, transmitido à Comissão na fase de projecto, que se aplica ao conjunto do sector das pescas, incluindo a pesca, produção aquícola, transformação e comercialização.

A base dos empréstimos corresponde ao montante dos investimentos realizados entre 10 de Julho de 2000 e a data de entrada em vigor do decreto-lei (artigo 1.o). Nesse contexto, os investimentos tomados em consideração são aqueles para os quais as empresas em causa beneficiaram do apoio do IFOP.

Os empréstimos beneficiam de uma taxa de juro reduzida. O montante total dos empréstimos a conceder pelas instituições de crédito é de sessenta milhões de EUR (artigo 2.o do decreto-lei), dos quais, de acordo com ponto 1.7 do formulário de notificação enviado pelas autoridades portuguesas, se estima que cerca de dez milhões sejam suportados pelo orçamento do Estado através de bonificações de juros.

O artigo 5.o do decreto-lei indica que os empréstimos são concedidos pelo prazo máximo de dez anos e amortizáveis anualmente, até ao máximo de oito prestações de igual montante, ocorrendo a primeira amortização no máximo três anos após a data prevista para a utilização do crédito.

As bonificações de juros são repartidas por seis anos e correspondem, respectivamente, a 90 %, 70 %, 60 %, 40 % e 30 % da taxa de referência de 4,5 %. De acordo com as autoridades portuguesas, a bonificação efectiva será de 4,05 %, 3,15 %, 2,70 %, 1,80 % e 1,35 % em cada um dos seis anos.

O montante do auxílio é expresso em pontos de bonificação, ou seja, a diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. Calcula-se que o resultado final seja de 2,68 % por cada 100 unidades de crédito. Este cálculo resulta da adição dos pontos de bonificação relativos a cada ano.

Prevê-se que o número de beneficiários do auxílio seja de 150, no máximo.

2.2.   Elegibilidade

As empresas elegíveis são empresas do sector das pescas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento em estruturas produtivas representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos. As autoridades portuguesas indicaram igualmente que, para poder beneficiar do auxílio, as pessoas singulares ou colectivas devem satisfazer as seguintes condições:

| — | apresentar um plano de reestruturação, |
| --- | --- |

—

apresentar um plano de reestruturação,

| — | comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo, |
| --- | --- |

—

comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo,

| — | encontrar-se em situação financeira difícil. |
| --- | --- |

—

encontrar-se em situação financeira difícil.

Têm acesso à linha de crédito todos os tipos de empresas do sector das pescas, mas as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de qualquer caso individual em que o auxílio fosse solicitado por uma grande empresa.

2.3.   Existência de um plano de reestruturação para as empresas elegíveis

As empresas elegíveis devem apresentar um plano de reestruturação, destinada a restabelecer a sua viabilidade a longo prazo mediante cobertura dos encargos financeiros e obtenção de uma rendibilidade mínima dos investimentos efectuados, por forma a estarem em posição de enfrentar a concorrência com os seus fundos próprios.

Os planos de reestruturação das empresas elegíveis são directamente avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais, por sua vez, informam, em seguida, as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa.

2.4.   Procedimento

Os créditos são concedidos sob a forma de empréstimos reembolsáveis pelas instituições crédito que tenham celebrado um protocolo com o IFADAP (Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e das Pescas), que estabelece uma taxa de juro nominal máxima. Os pedidos são avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos de acordo com aos seus próprios procedimentos. As instituições de crédito informam subsequentemente as autoridades portuguesas da situação individual de cada empresa beneficiária de um empréstimo.

Para fins de controlo, as instituições de crédito devem apresentar imediatamente ao IFADAP todas as informações exigidas em relação aos empréstimos concedidos. O próprio IFADAP pode solicitar aos beneficiários quaisquer informações ou documentos que considere necessários para avaliar a situação da empresa.

Se se concluir que um beneficiário não respeitou todas as suas obrigações, o empréstimo é cancelado e a instituição de crédito pode solicitar o seu reembolso.

3.   APRECIAÇÃO

3.1.   Procedimento

Ao notificar o auxílio previsto antes da sua entrada em vigor, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação enunciada no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

A alínea c) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho estabelece que se entende por “novo auxílio, quaisquer auxílios, isto é, regimes de auxílio e auxílios individuais, que não sejam considerados auxílios existentes, incluindo as alterações a um auxílio existente”. As alterações do regime de auxílio N 676/98 notificados pelas autoridades portuguesas constituem, por conseguinte, um novo auxílio na acepção do referido regulamento. Além disso, o âmbito de aplicação e a base jurídica das medidas notificadas afiguram-se totalmente independentes do regime N 676/98, pelo que a Comissão examina as medidas a título de regime distinto. A compatibilidade do projecto é avaliada abaixo.

3.2.   Auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

A proposta de regime em análise pretende reduzir as taxas de juro de empréstimos concedidos a empresas privadas no sector das pescas. Assim, a medida beneficia essas empresas. As taxas de juro reduzidas são suportadas pelo orçamento do Estado, sendo a medida criada por uma lei. Por este motivo, a Comissão considera que o regime constitui uma vantagem para as empresas em causa, financiada através de fundos públicos e imputada ao Estado.

Além disso, o auxílio é concedido a um número limitado de empresas do sector das pescas, assumindo, pois, uma natureza selectiva. Por outro lado, as empresas beneficiárias estão em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas tanto em Portugal como noutros Estados-Membros ou com empresas de outros sectores cujos produtos estejam em concorrência directa com os produtos de pesca.

Em consequência, o auxílio concedido ao abrigo deste regime distorce ou ameaça distorcer a concorrência e deve ser considerado um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE. O auxílio em análise só poderá ser considerado compatível com o mercado comum se for susceptível de beneficiar de uma das derrogações previstas no Tratado CE.

3.3.   Base da apreciação

Uma vez que o auxílio se destina ao sector das pescas, o regime notificado deve ser avaliado no âmbito da legislação comunitária pertinente, nomeadamente os artigos 87.o-88.o do Tratado CE e as Directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (3) (a seguir denominadas “directrizes para o sector das pescas”).

As autoridades portuguesas consideram que o auxílio concedido no âmbito do regime proposto constitui um auxílio ao investimento. Contudo, a Comissão verifica que o auxílio visa atenuar a carga financeira representada pelo reembolso de empréstimos. Embora o auxílio esteja associado a investimentos, o investimento em si já foi realizado. Por conseguinte, o auxílio não tem por efeito apoiar um investimento mas atenua a carga financeira resultante de investimentos realizados anteriormente pelas empresas em causa.

O auxílio induz, pois, a melhoria do rendimento dessas empresas. O auxílio deve ser considerado um auxílio ao funcionamento, sendo, em conformidade com o ponto 3.7 das directrizes para o sector das pescas, a esse título, em princípio, incompatível com o mercado comum.

Porém, o auxílio só é concedido a empresas que as autoridades portuguesas considerem estar em dificuldade. Nesse contexto, o auxílio poderia ser considerado um auxílio à reestruturação. O ponto 4.1.2. das directrizes para o sector das pescas estabelece que “os auxílios estatais de emergência e à reestruturação de empresas em dificuldade serão apreciados de acordo com as Orientações comunitárias dos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (4)” (a seguir denominadas “orientações para a reestruturação”). Tal foi também recentemente sublinhado pela Comissão no ponto 3 da Comunicação de 9 de Março de 2006 ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a melhoria da situação económica no sector das pescas (5). Para além dos requisitos enunciados nas orientações para a reestruturação, os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária. Em consequência, o regime notificado será avaliado à luz das orientações para a reestruturação, assim como da condição suplementar de as empresas que exercem a pesca marítima elaborarem e apresentarem à Comissão um plano adequado, destinado a reduzir as capacidades da frota além do obrigatório por força do direito comunitário.

3.4.   Grandes empresas abrangidas pelo regime

De acordo com as informações apresentadas pelas autoridades portuguesas, todos os tipos de empresas do sector das pescas podem ser beneficiárias da linha de crédito proposta. Contudo, é de observar que, por força das orientações para a reestruturação (pontos 78-85), a Comissão só pode autorizar regimes de auxílios de emergência e/ou à reestruturação para pequenas e médias empresas em dificuldade se estas forem abrangidas pela definição comunitária de PME.

É verdade que as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de todos os casos individuais em que uma grande empresa solicitasse o auxílio. Porém, à luz das orientações para a reestruturação, o regime de auxílio proposto deve limitar-se estritamente às PME. Por estes motivos, a Comissão restringe a sua avaliação infra a auxílios à reestruturação das PME.

3.5.   Elegibilidade das empresas candidatas

Os pontos 9, 10 e 11 das orientações para a reestruturação estabelecem certos critérios que permitem a identificação das “empresas em dificuldade”.

O princípio de base é que a empresa deve ser incapaz de suportar prejuízos que, na ausência de uma intervenção externa, a condenariam ao desaparecimento quase certo a curto ou médio prazo. As circunstâncias que, nos termos das orientações para a reestruturação, indicam que uma empresa se encontra em dificuldade são, nomeadamente, o desaparecimento de mais de metade do seu capital subscrito e a perda de mais de um quarto desse capital nos últimos 12 meses ou o facto de a empresa preencher, nos termos do direito nacional, as condições para ser objecto de um processo de falência ou de insolvência.

As autoridades portuguesas consideram que o ponto 11 das orientações para a reestruturação confere aos Estados-Membros um certo grau de discrição ao determinar se uma empresa está ou não em dificuldade. A Comissão observa que, contrariamente ao ponto 10, que enuncia critérios objectivos que determinam em que condições uma empresa é considerada em dificuldade, o ponto 11 contém critérios subjectivos que fazem parte da avaliação da compatibilidade do auxílio com o mercado comum com base nas orientações para a reestruturação elaboradas pela Comissão. Além disso, nos termos do ponto 79 das orientações, salvo disposição em contrário constante de regras sectoriais em matéria de auxílios estatais, os auxílios a favor de pequenas e médias empresas só estão dispensados de notificação individual se a empresa beneficiária preencher pelo menos um dos três critérios enunciados no ponto 10. Os auxílios a favor de empresas que não satisfaçam nenhum destes três critérios, devem ser notificados individualmente à Comissão a fim de que esta possa apreciar o carácter de empresa em dificuldade do beneficiário. Por conseguinte, se uma PME não satisfizer nenhum dos três critérios do ponto 10, o auxílio deve ser notificado individualmente à Comissão, que avaliará se a empresa está realmente em dificuldade.

É de assinalar igualmente que a última frase do ponto 11 estabelece que uma empresa só é elegível após verificação da sua incapacidade de garantir a sua recuperação com os seus recursos próprios.

No regime de auxílio proposto, as empresas elegíveis são aquelas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos.

Embora se afigure muito distante das circunstâncias identificadas pelas orientações para a reestruturação como constituindo uma indicação de que as empresas estão em situação de dificuldade, este limiar permitiria, na opinião das autoridades portuguesas, identificar as empresas que não estão em posição de garantir a sua recuperação financeira sem auxílio estatal.

Por carta de 30 de Maio de 2006 (FISH(06)D/6650), a Comissão solicitou às autoridades portuguesas a apresentação de informações exaustivas sobre a estrutura financeira das empresas de pesca em Portugal, a fim de demonstrar que 15 % dos resultados brutos podem ser considerados um limiar adequado para determinar que as empresas se encontram em dificuldade. Não obstante, a resposta enviada pelas autoridades portuguesas em 28 de Junho de 2006 (ref. 001521) reitera simplesmente o que designam por um “poder discricionário”, concedido aos Estados-Membros pelo ponto 11 das orientações para a reestruturação. A resposta não contém nenhum elemento que permita à Comissão verificar a adequação deste critério para determinar quais as empresas que podem ser consideradas em dificuldade.

Atendendo ao exposto, a Comissão é de opinião que as autoridades portuguesas não conseguiram demonstrar que as empresas potencialmente elegíveis são empresas em dificuldade na acepção das orientações para a reestruturação, pelo que duvida que esta condição das orientações seja respeitada.

3.6.   Existência de planos de reestruturação

No respeitante aos regimes de auxílios concedidos às PME, o ponto 82 das orientações para a reestruturação estabelece que “a Comissão só poderá autorizar regimes de auxílios à reestruturação se a concessão dos auxílios for sujeita à execução completa por parte do beneficiário de um plano de reestruturação previamente aprovado pelo Estado-Membro e que satisfaça as seguintes condições:

| a) | Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37; |
| --- | --- |

a)

Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37;

| b) | Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42; |
| --- | --- |

b)

Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42;

| c) | Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45; |
| --- | --- |

c)

Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45;

| d) | Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.” |
| --- | --- |

d)

Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.”

Acresce que o ponto 83 estipula que os regimes devem indicar o montante máximo do auxílio susceptível de ser concedido a uma mesma empresa no âmbito de uma operação de auxílio de emergência e/ou à reestruturação e que o montante máximo para a concessão combinada de auxílios de emergência e à reestruturação a uma empresa não pode ultrapassar 10 milhões de EUR, incluindo em caso de cumulação com outras fontes ou outros regimes. Qualquer auxílio que ultrapasse esse montante deve ser notificado individualmente à Comissão.

O ponto 84 exige, além disso, que seja respeitado “o princípio do auxílio único”, especificando o ponto 85 que os Estados-Membros devem também notificar individualmente à Comissão os auxílios nos casos em que uma empresa tiver adquirido activos de outra empresa que tenha já recebido um auxílio de emergência ou à reestruturação.

Com base nas informações disponíveis, a Comissão tem sérias dúvidas quanto à tomada em consideração pelo regime notificado de todas as condições indicadas acima. No respeitante aos planos de reestruturação, embora o regime notificado exija que os beneficiários apresentem um plano de reestruturação para as empresas em causa, a Comissão, com base nas informações disponíveis, tem sérias dúvidas de que estes planos obedeçam a todos os requisitos estabelecidos nos pontos 34-37 das orientações em causa. Tal como definidos no regime notificado, estes planos visam essencialmente auxiliar as empresas a reembolsar as dívidas contraídas para a modernização das suas estruturas produtivas, ou seja, prevêem apenas a reestruturação financeira das dívidas das empresas em causa por meio do auxílio concedido. Os planos não constituem, porém, um plano de reestruturação da actividade económica da empresa. Em particular, o regime notificado não exige a inclusão, nos planos de reestruturação, de uma análise económica aprofundada da situação da empresa, que permita a identificação das circunstâncias que suscitaram as suas dificuldades, nem propostas relativas às medidas e adaptações necessárias para permitir à empresa beneficiária evoluir para uma nova estrutura que lhe ofereça perspectivas de viabilidade a longo prazo e a possibilidade de funcionar com os seus recursos próprios.

Na opinião das autoridades portuguesas, no caso presente, a reestruturação económica das empresas em causa não se afigura necessária, uma vez que os subsídios não visam investimentos futuros mas a renegociação de dívidas assumidas no âmbito da modernização e reestruturação das estruturas produtivas.

A Comissão considera, contudo, que as orientações exigem que a reestruturação de uma empresa, nem que meramente financeira, abranja, em todos os casos, um certo número de medidas destinadas a melhorar a sua viabilidade e a abandonar as actividades que, mesmo após a reestruturação, continuariam a ser estruturalmente deficitárias. Além disso, o plano de reestruturação deve ter em conta, nomeadamente, a situação e a evolução previsível da oferta e da procura no mercado dos produtos em causa, com cenários que traduzam hipóteses optimistas, pessimistas e intermédias, bem como os pontos fortes e fracos específicos da empresa.

Por outro lado, de acordo com as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas, os planos de reestruturação serão avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais informarão posteriormente as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa. Porém, é de sublinhar que, nos termos do ponto 59 das orientações para a reestruturação, o plano de reestruturação deve, no caso das PME, “ser aprovado pelo Estado-Membro em causa e ser comunicado à Comissão”. Na opinião da Comissão, tal significa que, embora a avaliação dos planos possa ser confiada às instituições de crédito, a aprovação formal deve ser feita pela autoridade competente que concederá o auxílio.

3.7.   Distorção indevida da concorrência e proporcionalidade do auxílio

A alínea b) do ponto 82 das orientações para a reestruturação refere-se aos pontos 38-42 das mesmas, os quais estabelecem várias condições a fim de evitar distorções indevidas da concorrência em caso de reestruturação das médias empresas. No tocante às pequenas empresas, os regimes devem prever que as empresas beneficiárias não aumentem a sua capacidade durante a reestruturação. No que se refere às empresas de médias dimensões, os planos de reestruturação devem prever as necessárias medidas compensatórias, a fim de garantir que sejam minimizados os efeitos negativos nas trocas comerciais. A Comissão observa que as autoridades portuguesas não apresentaram quaisquer informações sobre o cumprimento dos critérios estabelecidos nos referidos pontos.

Acresce que, de acordo com os pontos 43 a 45, os auxílios devem “ser limitados ao mínimo necessário”. Este princípio implica que os beneficiários do auxílio contribuam de modo significativo para o plano de reestruturação através dos seus fundos próprios. As autoridades portuguesas indicaram que não tiveram em conta estas exigências no regime de auxílio proposto por considerarem que este último não prevê nenhum auxílio directo em termos de capital. Cabe, porém, à Comissão sublinhar que este princípio é aplicável a todos os tipos de auxílio à reestruturação, não se limitando, pois, aos casos em que é concedido um auxílio directo.

Por último, os pontos 72-77 das orientações para a reestruturação estabelecem o princípio do “auxílio único”, segundo o qual os auxílios de emergência e à reestruturação só podem ser concedidos uma única vez, a fim de evitar que as empresas sejam apoiadas quando só conseguem sobreviver graças aos sucessivos apoios do Estado. Sempre que for notificado à Comissão um projecto de auxílio de emergência ou à reestruturação, o Estado-Membro deve especificar se a empresa em causa já beneficiou de auxílios estatais deste tipo. No caso dos regimes de auxílio que beneficiam várias empresas, as autoridades nacionais devem assegurar que seja observado este princípio e fornecer à Comissão as informações pertinentes que lhe permitam verificar que as empresas beneficiárias não tenham anteriormente recebido auxílios de emergência ou à reestruturação.

De acordo com as autoridades portuguesas, o apoio financeiro proposto beneficiará empresas que investiram na modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas. Estes investimentos devem ser compatíveis com a legislação comunitária e com os limites estabelecidos para os auxílios ao investimento no sector das pescas e da aquicultura. Porém, as autoridades portuguesas não transmitiram informações que permitam verificar que o princípio do “auxílio único ”será respeitado no âmbito do regime de auxílio proposto.

3.8.   Método de estabelecimento das taxas de referência e de actualização

As autoridades portuguesas indicaram que, em conformidade com o disposto no anexo III das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (6), o auxílio ao investimento sob a forma de empréstimo bonificado, previsto pelo regime proposto, é, em primeiro lugar, expresso em pontos de bonificação, ou seja, na diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. As mesmas autoridades admitem, contudo, que a taxa de referência não foi aumentada de nenhum prémio, não obstante o facto de os beneficiários potenciais serem empresas em dificuldade e estarem, por conseguinte, sujeitas a um risco específico.

O resultado final é de 2,68 %. Este cálculo resulta da adição dos pontos de redução para cada ano.

A Comissão considera que, à luz do disposto na Comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização (7), as autoridades portuguesas deviam ter aumentado a taxa de referência fixada para Portugal de um prémio de risco, por forma a compensar o risco potencial inerente às empresas em dificuldade. De contrário, os pontos de bonificação não são realistas, uma vez que, quando o regime se aplica efectivamente a empresas em dificuldade, não tomam em consideração a taxa efectiva que uma instituição de crédito fixaria em condições normais para uma empresa em dificuldade.

3.9.   Redução das capacidades da frota

O ponto 4.1.2 das directrizes para o sector das pescas estabelece que os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária.

As autoridades portuguesas exprimiram o seu empenho em reduzir a frota que beneficia do regime de auxílio em causa de 1,005 vezes as novas capacidades da frota introduzidas no período efectivo de bonificação de três anos. As mesmas autoridades acrescentam que esta redução de 0,5 % será aplicada cumulativamente a outras acções de redução da frota empreendidas por Portugal nos termos de legislação comunitária, nomeadamente planos de recuperação e gestão.

As autoridades portuguesas observam ainda que a frota portuguesa foi sujeita a uma redução drástica nos últimos 15 anos.

A Comissão considera que o compromisso assumido no sentido de reduzir a frota com base num rácio de apenas 1:1,005 se apresenta meramente como uma diminuição formal, que não pode ser considerada uma verdadeira redução no espírito das directrizes supracitadas. Por outro lado, as autoridades portuguesas não fornecem nenhuma indicação sobre a forma como essa redução será aplicada, por exemplo, consoante o tipo de actividade de pesca exercida ou o tipo de navio.

3.10.   Conclusão

Atendendo ao exposto, a Comissão tem sérias dúvidas de que o regime notificado cumpra as directrizes para o sector das pescas e as orientações para a reestruturação aplicáveis, assim como o previsto na comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização.

4.   PROPOSTA

A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE por ter sérias dúvidas quanto à compatibilidade deste regime de auxílio com o mercado comum.

À luz do que precede, a Comissão convida o Governo português, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, a apresentar as suas observações e fornecer quaisquer informações úteis para a avaliação do auxílio em causa, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia da presente carta aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas acima referidas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.“

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Ref. SG (2000) D/101992 (JO C 110 de 15.4.2000, p. 44).

2

(3)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

3

(4)  JO C 288 de 9.10.1999, p. 2.

4

(5)  COM(2006) 103 final.

5

(6)  JO C 74 de 10.3.1998, p. 9.

6

(7)  JO C 273 de 9.9.1997, p. 3.

7

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/58

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4624 – EQT/Scandic)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/28)

| 1. | Komise dne 19. března 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik EQT V Limited („EQT“, Spojené království) kontrolovaný podnikem Investor AB („Investor“, Švédsko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nákupem akcií kontrolu nad částmi podniku Scandic Hotels AB („Scandic“, Švédsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 19. března 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik EQT V Limited („EQT“, Spojené království) kontrolovaný podnikem Investor AB („Investor“, Švédsko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nákupem akcií kontrolu nad částmi podniku Scandic Hotels AB („Scandic“, Švédsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Investor: investiční společnost, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Investor: investiční společnost,

| — | podniku EQT: investiční fond, |
| --- | --- |

—

podniku EQT: investiční fond,

| — | podniku Scandic: správa hotelů. |
| --- | --- |

—

podniku Scandic: správa hotelů.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4624 – EQT/Scandic na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4624 – EQT/Scandic na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/59

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4608 – Siemens/UGS)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 72/29)

| 1. | Komise dne 21. března 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Siemens Aktiengesellschaft („Siemens“, Německo) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem UGS Capital Corporation („UGS“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 21. března 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Siemens Aktiengesellschaft („Siemens“, Německo) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem UGS Capital Corporation („UGS“, USA).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Siemens: informační a komunikační technologie, automatizace a kontrolní systémy, systémy na výrobu energie, zdravotnická řešení, dopravní systémy, osvětlení, finanční služby a služby v oblasti nemovitostí, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Siemens: informační a komunikační technologie, automatizace a kontrolní systémy, systémy na výrobu energie, zdravotnická řešení, dopravní systémy, osvětlení, finanční služby a služby v oblasti nemovitostí,

| — | podniku UGS: software na řízení životního cyklu výrobku. |
| --- | --- |

—

podniku UGS: software na řízení životního cyklu výrobku.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4608 – Siemens/UGS na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4608 – Siemens/UGS na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---