# Euroopan unionin C 72/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 72 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta29. maaliskuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 72

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta29. maaliskuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2007/C 072/01 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 1 |
| 2007/C 072/02 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010 | 5 |
| 2007/C 072/03 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Maltan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 9 |
| 2007/C 072/04 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 13 |
| 2007/C 072/05 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 17 |
| 2007/C 072/06 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006/2007–2011/2012 | 20 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2007/C 072/01

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

1

2007/C 072/02

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010

5

2007/C 072/03

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Maltan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

9

2007/C 072/04

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

13

2007/C 072/05

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

17

2007/C 072/06

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006/2007–2011/2012

20

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2007/C 072/07 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 072/08 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/09 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/10 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/11 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/12 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 072/13 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  ) | 29 |
| | Europol |
| 2007/C 072/14 | Europolin hallintoneuvoston päätös, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2007, kerättyjen tietojen tietokoneistetusta järjestelmästä tehtyjen hakujen valvontamekanismeista | 30 |
| 2007/C 072/15 | Europolin hallintoneuvoston päätös, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2007, säännöistä sopimuksia varten, jotka koskevat kolmansien osapuolten asiantuntijoiden mukanaoloa analyysiryhmien toiminnassa | 32 |
| 2007/C 072/16 | Europolin hallintoneuvoston päätös, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2007, sopimuksista, joissa säännellään Europolin työntekijöiden yhteisiin tutkintaryhmiin osallistumisen hallinnollista toteuttamista | 35 |
| 2007/C 072/17 | Europolin asiakirjojen saatavuutta koskevat säännöt | 37 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2007/C 072/07

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

24

2007/C 072/08

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/09

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/10

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/11

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/12

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  )

1

29

2007/C 072/13

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  )

1

29

Europol

2007/C 072/14

Europolin hallintoneuvoston päätös, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2007, kerättyjen tietojen tietokoneistetusta järjestelmästä tehtyjen hakujen valvontamekanismeista

30

2007/C 072/15

Europolin hallintoneuvoston päätös, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2007, säännöistä sopimuksia varten, jotka koskevat kolmansien osapuolten asiantuntijoiden mukanaoloa analyysiryhmien toiminnassa

32

2007/C 072/16

Europolin hallintoneuvoston päätös, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2007, sopimuksista, joissa säännellään Europolin työntekijöiden yhteisiin tutkintaryhmiin osallistumisen hallinnollista toteuttamista

35

2007/C 072/17

Europolin asiakirjojen saatavuutta koskevat säännöt

37

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2007/C 072/18 | Euron kurssi | 41 |
| 2007/C 072/19 | Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 144. kokouksessaan 25. päivänä lokakuuta 2006 antama lausunto asiaan COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez liittyvästä päätösluonnoksesta — Esittelijä: Ruotsi | 42 |
| 2007/C 072/20 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa — COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti) | 45 |
| 2007/C 072/21 | Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 139. kokouksessaan 7. huhtikuuta 2006 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring — Esittelijä: Luxemburg | 46 |
| 2007/C 072/22 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiasta COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti
  ) | 47 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2007/C 072/18

Euron kurssi

41

2007/C 072/19

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 144. kokouksessaan 25. päivänä lokakuuta 2006 antama lausunto asiaan COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez liittyvästä päätösluonnoksesta — Esittelijä: Ruotsi

42

2007/C 072/20

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa — COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti)

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti)

45

2007/C 072/21

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 139. kokouksessaan 7. huhtikuuta 2006 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring — Esittelijä: Luxemburg

46

2007/C 072/22

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiasta COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti
  )

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti

)

47

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | EFTAn tuomioistuin |
| 2007/C 072/23 | EFTAn valvontaviranomaisen 15. marraskuuta 2006 Liechtensteinin ruhtinaskuntaa vastaan nostama kanne (Asia E-5/06) | 48 |
| 2007/C 072/24 | EFTAn valvontaviranomaisen 18. joulukuuta 2006 Liechtensteinin ruhtinaskuntaa vastaan nostama kanne (Asia E-6/06) | 49 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 072/25 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  ) | 50 |
| 2007/C 072/26 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4590 — REWE/Delvita) (
  1
  ) | 51 |
| 2007/C 072/27 | Valtiontuki — Portugali — Valtiontuki C 55/06 (ex N 42/05) — Kalastusalan yrityksille myönnettyjen lainojen korkotuet — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 52 |
| 2007/C 072/28 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4624 — EQT/Scandic) (
  1
  ) | 58 |
| 2007/C 072/29 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4608 — Siemens/UGS) (
  1
  ) | 59 |

V   Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

2007/C 072/23

EFTAn valvontaviranomaisen 15. marraskuuta 2006 Liechtensteinin ruhtinaskuntaa vastaan nostama kanne (Asia E-5/06)

48

2007/C 072/24

EFTAn valvontaviranomaisen 18. joulukuuta 2006 Liechtensteinin ruhtinaskuntaa vastaan nostama kanne (Asia E-6/06)

49

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2007/C 072/25

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  )

1

50

2007/C 072/26

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4590 — REWE/Delvita) (
  1
  )

1

51

2007/C 072/27

Valtiontuki — Portugali — Valtiontuki C 55/06 (ex N 42/05) — Kalastusalan yrityksille myönnettyjen lainojen korkotuet — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

52

2007/C 072/28

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4624 — EQT/Scandic) (
  1
  )

1

58

2007/C 072/29

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4608 — Siemens/UGS) (
  1
  )

1

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 72/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1. | Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Slovakian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009. |
| --- | --- |

1.

Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Slovakian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.

| 2. | Ohjelman perustana olevassa makrotaloudellisessa skenaariossa ennustetaan BKT:n kasvavan 6,6 prosentista vuonna 2006 7,1 prosenttiin vuonna 2007 ja sen jälkeen laskevan 5,5 prosenttiin vuonna 2008 ja 5,1 prosenttiin vuonna 2009. Saatavilla olevien tietojen perusteella arvioituna tämä skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin vuonna 2006 ja realistisiin kasvuennusteisiin ohjelmakauden loppuaikana. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2.

Ohjelman perustana olevassa makrotaloudellisessa skenaariossa ennustetaan BKT:n kasvavan 6,6 prosentista vuonna 2006 7,1 prosenttiin vuonna 2007 ja sen jälkeen laskevan 5,5 prosenttiin vuonna 2008 ja 5,1 prosenttiin vuonna 2009. Saatavilla olevien tietojen perusteella arvioituna tämä skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin vuonna 2006 ja realistisiin kasvuennusteisiin ohjelmakauden loppuaikana. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3. | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 4,2 prosenttia. Parempi toteutuma johtuu paljon suuremmasta BKT:n ja työllisyyden kasvusta sekä odotettua alhaisemmista korko- ja eläkeuudistusmenoista. Osa yllättävästä kasvusta seuranneista lisätuloista kuitenkin käytettiin muulla tavoin kuin kohdentamalla ne alijäämän vähentämiseen nopeammin. |
| --- | --- |

3.

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 4,2 prosenttia. Parempi toteutuma johtuu paljon suuremmasta BKT:n ja työllisyyden kasvusta sekä odotettua alhaisemmista korko- ja eläkeuudistusmenoista. Osa yllättävästä kasvusta seuranneista lisätuloista kuitenkin käytettiin muulla tavoin kuin kohdentamalla ne alijäämän vähentämiseen nopeammin.

| 4. | Edellisen tarkistuksen tapaan uuden ohjelman julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on toteuttaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys vuonna 2010 erityisesti saavuttamalla julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koskeva keskipitkän aikavälin tavoite, joka on -0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämän olisi supistuttava vähitellen 3,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja perusalijäämän 1,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu sekä juoksevien menojen että pääomamenojen hillitsemiseen (menojen supistaminen noin 3 

   prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen), mitä tulosuhteen supistuminen (1 

   prosenttiyksiköllä) ei täysin kompensoi. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan samanlainen talouden sopeuttaminen kuin edellisessä tarkistuksessa, vaikkakin suotuisammassa makrotalouden skenaariossa. |
| --- | --- |

4.

Formula

Formula

| 5. | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan paranevan noin -3

  prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 noin -2 

   prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Edellisen tarkistuksen tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellinen alijäämä, joka on hieman alle 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ei pyritä saavuttamaan tätä tavoitetta ohjelmakaudella vaan vuoteen 2010 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5.

Formula

Formula

| 6. | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Makrotalouden skenaarion riskit ovat pääpiirteissään neutraalit ja veroennusteet näyttävät perustuvan kokonaisuudessaan varovaisiin arvioihin. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu pitkälti menojen hillitsemiseen, mutta ohjelmaan ei sisälly riittävästi tietoja tätä tukevista toimenpiteistä (vuoden 2007 jälkeen) eikä siinä vahvisteta sitovaa keskipitkän aikavälin menokehystä. Toisaalta Slovakia on saavuttanut viime vuosina hyviä tuloksia, vaikka odotettua suurempi kasvu ja EU:n varojen odotettua pienempi käyttö helpottivat julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

6.

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Makrotalouden skenaarion riskit ovat pääpiirteissään neutraalit ja veroennusteet näyttävät perustuvan kokonaisuudessaan varovaisiin arvioihin. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu pitkälti menojen hillitsemiseen, mutta ohjelmaan ei sisälly riittävästi tietoja tätä tukevista toimenpiteistä (vuoden 2007 jälkeen) eikä siinä vahvisteta sitovaa keskipitkän aikavälin menokehystä. Toisaalta Slovakia on saavuttanut viime vuosina hyviä tuloksia, vaikka odotettua suurempi kasvu ja EU:n varojen odotettua pienempi käyttö helpottivat julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista.

| 7. | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Korjaamisen aikaista rakenteellista sopeutusuraa olisi kuitenkin vahvistettava kasvunäkymien ylöspäin tarkistamisen ja hyvän suhdannetilanteen vuoksi. Tulevina vuosina ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei näytä tarjoavan riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Lisäksi se ei riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2010 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi tiukennettava vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä. Erityisesti rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan paranevan vain noin

   prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2007–2009, kun suhdannetilanteen odotetaan olevan hyvä. |
| --- | --- |

7.

Formula

| 8. | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 33,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 3,4 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

8.

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 33,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 3,4 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

| 9. | Slovakian väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin, sillä äskettäinen eläkeuudistus näyttää kasvattaneen eläkemenoja Slovakiassa vähemmän kuin monissa muissa maissa. Julkisen talouden alkuasetelma on riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Julkisen talouden vakauttaminen vähentäisi tästä syystä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Slovakian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

9.

Slovakian väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin, sillä äskettäinen eläkeuudistus näyttää kasvattaneen eläkemenoja Slovakiassa vähemmän kuin monissa muissa maissa. Julkisen talouden alkuasetelma on riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Julkisen talouden vakauttaminen vähentäisi tästä syystä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Slovakian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä.

| 10. | Lähentymisohjelma ei sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään kuitenkin joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet eivät näytä olevan täysin kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisia. Varsinkaan ohjelmassa luetellut menotavoitteet, koulutusta lukuun ottamatta, eivät vastaa kansallisessa uudistusohjelmassa mainittuja keskeisiä haasteita. Myöskään kansallisessa uudistusohjelmassa vahvistettu huomattava koulutustuki ei näy vuoden 2007 talousarviossa eikä lähentymisohjelmassa. |
| --- | --- |

10.

Lähentymisohjelma ei sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään kuitenkin joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet eivät näytä olevan täysin kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisia. Varsinkaan ohjelmassa luetellut menotavoitteet, koulutusta lukuun ottamatta, eivät vastaa kansallisessa uudistusohjelmassa mainittuja keskeisiä haasteita. Myöskään kansallisessa uudistusohjelmassa vahvistettu huomattava koulutustuki ei näy vuoden 2007 talousarviossa eikä lähentymisohjelmassa.

| 11. | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11.

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12. | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2). |
| --- | --- |

12.

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2).

Neuvosto katsoo, että ohjelma soveltuu liiallisen alijäämän korjaamiseen vuoteen 2007 mennessä, ja tämän jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa arvioidaan edistyttävän, mutta vain vähän.

Edellä esitetyn arvion ja 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella neuvosto kehottaa Slovakiaa:

| i) | hyödyntämään vahvoja kasvunäkymiä rakenteellisen sopeuttamisen vahvistamiseksi voidakseen varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen suuremmalla marginaalilla vuonna 2007 ja nopeuttaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista, ja |
| --- | --- |

i)

hyödyntämään vahvoja kasvunäkymiä rakenteellisen sopeuttamisen vahvistamiseksi voidakseen varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen suuremmalla marginaalilla vuonna 2007 ja nopeuttaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista, ja

| ii) | vahvistamaan valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta. |
| --- | --- |

ii)

vahvistamaan valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (3) | – 2,2 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 2,0 | – 0,7 | 1,1 | 1,6 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (3) | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | – 3,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 |
| KOM marraskuu 2006 | – 3,1 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | – 4,9 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,7 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | – 1,4 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM marraskuu 2006 | – 1,4 | – 1,7 | – 1,1 | – 0,9 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,1 | – 0,8 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (3) | – 2,4 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| KOM marraskuu 2006 | – 2,5 | – 3,2 | – 3,3 | – 3,3 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005
  1 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,9 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)
   (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (5) | – 1,6 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | – 1,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,3 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | – 3,6 | – 3,9 | – 3,1 | – 2,9 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | Tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2006

6,1

6,6

7,1

5,5

5,1

KOM marraskuu 2006

6,0

6,7

7,2

5,7

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

5,1

5,4

6,1

5,6

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2006

2,8

4,4

3,1

2,0

2,4

KOM marraskuu 2006

2,8

4,5

3,4

2,5

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

2,2

1,5

2,2

2,5

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (3)

– 2,2

– 0,9

1,0

1,6

1,9

KOM marraskuu 2006 (7)

– 2,0

– 0,7

1,1

1,6

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005
   (3)

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

– 3,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

KOM marraskuu 2006

– 3,1

– 3,4

– 3,0

– 2,9

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

– 4,9

– 4,2

– 3,0

– 2,7

Tieto puuttuu

Perusjäämä (8)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

– 1,4

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

KOM marraskuu 2006

– 1,4

– 1,7

– 1,1

– 0,9

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

– 3,1

– 2,3

– 1,1

– 0,8

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (3)

– 2,4

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

KOM marraskuu 2006

– 2,5

– 3,2

– 3,3

– 3,3

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005
  1

– 4,4

– 3,9

– 3,0

– 2,9

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (4)
   (8)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (5)

– 1,6

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

KOM marraskuu 2006 (6)

– 1,7

– 3,3

– 3,3

– 3,3

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

– 3,6

– 3,9

– 3,1

– 2,9

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka (8)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

34,5

33,1

31,8

31,0

29,7

KOM marraskuu 2006

34,5

33,0

31,6

31,0

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

33,7

35,5

35,2

36,2

Tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Varsinkin julkisen talouden menoja koskevat toimintokohtaiset tiedot vuodelle 2009 puuttuvat.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,1 prosenttia vuonna 2006 (supistaa alijäämää)).

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,1 prosenttia vuonna 2006 (supistaa alijäämää)).

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,2 prosenttia vuonna 2005, 5,3 prosenttia vuonna 2006, 5,3 prosenttia vuonna 2007 ja 5,2 prosenttia vuonna 2008.

(8)  Lokakuusta 2006 alkaen Slovakia on pannut täytäntöön rahastoivien toisen pilarin eläkejärjestelmien luokituksesta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehtyä Eurostatin päätöstä. Edellisen tarkistuksen julkista taloutta koskevia tietoja on mukautettu siten, että uutta tarkistusta ja komission yksiköiden syksyn 2006 talousennustetta on helpompi verrata.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/5

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010

(2007/C 72/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Viron tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Viron tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu 11 prosentin huippuvauhdista vuonna 2006 8,25 prosenttiin vuonna 2007 ja 7,5 prosenttiin sitä seuraavina vuosina. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin. Ennustettuun kasvun hienoiseen hidastumiseen keskipitkällä aikavälillä nykyisestä ylikuumenemiselle alttiista vauhdistaan liittyy selvästi riskejä. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu 11 prosentin huippuvauhdista vuonna 2006 8,25 prosenttiin vuonna 2007 ja 7,5 prosenttiin sitä seuraavina vuosina. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin. Ennustettuun kasvun hienoiseen hidastumiseen keskipitkällä aikavälillä nykyisestä ylikuumenemiselle alttiista vauhdistaan liittyy selvästi riskejä. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Paljon ennustettua parempi tulos, jota myös odotetaan uudessa tarkistuksessa, johtuu vuoden 2005 odotettua paremman tuloksen siirrosta ja vuonna 2006 tapahtuneesta odottamattomasta talouskasvusta. Menot olivat talousarviossa suunniteltuja pienemmät. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Paljon ennustettua parempi tulos, jota myös odotetaan uudessa tarkistuksessa, johtuu vuoden 2005 odotettua paremman tuloksen siirrosta ja vuonna 2006 tapahtuneesta odottamattomasta talouskasvusta. Menot olivat talousarviossa suunniteltuja pienemmät.

| 4) | Ohjelmaan sisältyvän keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian päätavoitteina on pitää julkinen talous vähintään tasapainossa ja varmistaa pitkän aikavälin kestävyys ottamalla väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat vaikutukset huomioon. Finanssipoliittisessa strategiassa ennustetaan julkisen talouden ylijäämän supistuvan vuoden 2006 2,5 prosentista suhteessa BKT:hen noin 1,25 prosenttiin vuosina 2007–2008 ja kasvavan näitä seuraavina vuosina uudelleen noin 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämä noudattaa samaa kehitystä, koska korkomenojen merkitys on lähes olematon. Ylijäämän supistuminen vuonna 2007 johtuu menosuhteen kasvamisesta suhteessa BKT:hen samalla, kun tulosuhde supistuu. Vuodesta 2008 eteenpäin kokonaistulosuhde ja kokonaismenosuhde supistuvat samaan tahtiin ja niistä heijastuvat erityisesti tuloveroleikkaukset ja se, että menojen kasvu säilyy pienempänä kuin nimellisen BKT:n voimakas kasvu. Uusi ohjelma ei tukeudu enää aikaisempaan käytäntöön eli tavoittele tasapainoista julkisen talouden rahoitusasemaa (tavoite on pääsääntöisesti ylitetty viime vuosina), vaan tähtää huomattavaan ylijäämään koko ohjelmakauden ajan, mitä voidaan pitää edistymisenä talouden suhdannetilanteen huomioimisessa. Edelliseen tarkistukseen verrattuna tavoitteita vuodesta 2007 eteenpäin on tarkistettu ylöspäin ainakin 1 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, sillä makrotalouden skenaario on entistä suotuisampi (ja realistisempi). |
| --- | --- |

4)

Ohjelmaan sisältyvän keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian päätavoitteina on pitää julkinen talous vähintään tasapainossa ja varmistaa pitkän aikavälin kestävyys ottamalla väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat vaikutukset huomioon. Finanssipoliittisessa strategiassa ennustetaan julkisen talouden ylijäämän supistuvan vuoden 2006 2,5 prosentista suhteessa BKT:hen noin 1,25 prosenttiin vuosina 2007–2008 ja kasvavan näitä seuraavina vuosina uudelleen noin 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämä noudattaa samaa kehitystä, koska korkomenojen merkitys on lähes olematon. Ylijäämän supistuminen vuonna 2007 johtuu menosuhteen kasvamisesta suhteessa BKT:hen samalla, kun tulosuhde supistuu. Vuodesta 2008 eteenpäin kokonaistulosuhde ja kokonaismenosuhde supistuvat samaan tahtiin ja niistä heijastuvat erityisesti tuloveroleikkaukset ja se, että menojen kasvu säilyy pienempänä kuin nimellisen BKT:n voimakas kasvu. Uusi ohjelma ei tukeudu enää aikaisempaan käytäntöön eli tavoittele tasapainoista julkisen talouden rahoitusasemaa (tavoite on pääsääntöisesti ylitetty viime vuosina), vaan tähtää huomattavaan ylijäämään koko ohjelmakauden ajan, mitä voidaan pitää edistymisenä talouden suhdannetilanteen huomioimisessa. Edelliseen tarkistukseen verrattuna tavoitteita vuodesta 2007 eteenpäin on tarkistettu ylöspäin ainakin 1 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, sillä makrotalouden skenaario on entistä suotuisampi (ja realistisempi).

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) ennustetaan heikkenevän vuonna 2007 noin 1 prosenttiyksiköllä 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ja vahvistuvan vuonna 2008 uudestaan yli 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja yli 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2009 ja 2010. Edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, joka ohjelmassa pyritään säilyttämään koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös huomattavasti tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) ennustetaan heikkenevän vuonna 2007 noin 1 prosenttiyksiköllä 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ja vahvistuvan vuonna 2008 uudestaan yli 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja yli 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2009 ja 2010. Edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, joka ohjelmassa pyritään säilyttämään koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös huomattavasti tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä.

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan yleisesti ottaen tasapainossa. Ohjelmassa esitettyjä makrotaloudellisia oletuksia voidaan pitää maltillisina koko ohjelmakauden ajan. Verokertymäennusteet vaikuttavat yleisesti ottaen realistisilta. Menojen kasvun hillitseminen hyötyisi siitä, että julkisen talouden suunnittelukehyksen sitovuutta lisättäisiin. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan yleisesti ottaen tasapainossa. Ohjelmassa esitettyjä makrotaloudellisia oletuksia voidaan pitää maltillisina koko ohjelmakauden ajan. Verokertymäennusteet vaikuttavat yleisesti ottaen realistisilta. Menojen kasvun hillitseminen hyötyisi siitä, että julkisen talouden suunnittelukehyksen sitovuutta lisättäisiin.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti selvällä marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Varmuusmarginaali on riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelman mukainen finanssipolitiikka ei vastaa täysin vakaus- ja kasvusopimusta siksi, että se on myötäsyklinen hyvinä aikoina vuonna 2007, jolloin rakenteellista rahoitusasemaa on tarkoitus heikentää noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti selvällä marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Varmuusmarginaali on riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelman mukainen finanssipolitiikka ei vastaa täysin vakaus- ja kasvusopimusta siksi, että se on myötäsyklinen hyvinä aikoina vuonna 2007, jolloin rakenteellista rahoitusasemaa on tarkoitus heikentää noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen.

| 8) | Julkisen bruttovelan arvioidaan supistuneen vuonna 2006 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen eli selvästi alle perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee vielä 2 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

8)

Julkisen bruttovelan arvioidaan supistuneen vuonna 2006 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen eli selvästi alle perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee vielä 2 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

| 9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Virossa EU:n vähäisimmät, ja tällaisten menojen ennustetaan supistuvan suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä, mihin vaikuttaa osaltaan eläkejärjestelmän uudistamisesta johtuva huomattava menojen väheneminen. Julkisen bruttovelan määrä on Virossa hyvin pieni, joten pitämällä yllä tervettä julkista taloutta sitä koskevien suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan vähennettäisiin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Viron julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Virossa EU:n vähäisimmät, ja tällaisten menojen ennustetaan supistuvan suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä, mihin vaikuttaa osaltaan eläkejärjestelmän uudistamisesta johtuva huomattava menojen väheneminen. Julkisen bruttovelan määrä on Virossa hyvin pieni, joten pitämällä yllä tervettä julkista taloutta sitä koskevien suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan vähennettäisiin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Viron julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä.

| 10) | Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Todettakoon erityisesti, että molemmissa ohjelmissa korostetaan varovaisen finanssipolitiikan keskeistä merkitystä makrotalouden vakauttajana. |
| --- | --- |

10)

Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Todettakoon erityisesti, että molemmissa ohjelmissa korostetaan varovaisen finanssipolitiikan keskeistä merkitystä makrotalouden vakauttajana.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2).

Kaikkiaan julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla keskipitkällä aikavälillä, ja finanssipoliittinen strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. On kuitenkin todettava, että aikomus pienentää julkisen talouden ylijäämää taloudellisesti hyvinä aikoina vuonna 2007 merkitsee sitä, että finanssipolitiikka on myötäsyklinen.

Edellä esitetyn arvion perusteella Viroa kehotetaan kasvattamaan julkisen talouden ylijäämää vuonna 2007 ohjelmassa suunniteltua enemmän parantaakseen makrotalouden vakautta ja tukeakseen jatkossakin ulkoisen epätasapainon korjaamista.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 10,5 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 |
| KOM marraskuu 2006 | 10,5 | 10,9 | 9,5 | 8,4 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | Puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,6 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 | Puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (3) | 0,2 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | 0,0 | 1,2 | 0,9 | – 0,6 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005
   (3) | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 | Puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 2,3 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,3 | 2,5 | 1,6 | 1,3 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | Puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 2,5 | 2,8 | 1,4 | 1,4 | 1,7 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,5 | 2,7 | 1,8 | 1,5 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | Puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (3) | 2,2 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,3 | 2,2 | 1,4 | 1,5 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005
   (3) | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | Puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (5) | 2,2 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | 2,2 | 1,5 | 1,0 | 1,3 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | Puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 4,5 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 |
| KOM marraskuu 2006 | 4,5 | 4,0 | 2,7 | 2,1 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | Puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2006

10,5

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

KOM marraskuu 2006

10,5

10,9

9,5

8,4

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

Puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2006

4,1

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

KOM marraskuu 2006

4,1

4,4

4,2

4,6

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

Puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (3)

0,2

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

KOM marraskuu 2006 (7)

0,0

1,2

0,9

– 0,6

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005
   (3)

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

Puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

2,3

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

KOM marraskuu 2006

2,3

2,5

1,6

1,3

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

Puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

2,5

2,8

1,4

1,4

1,7

1,6

KOM marraskuu 2006

2,5

2,7

1,8

1,5

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

Puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (3)

2,2

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

KOM marraskuu 2006

2,3

2,2

1,4

1,5

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005
   (3)

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

Puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (5)

2,2

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

KOM marraskuu 2006 (6)

2,2

1,5

1,0

1,3

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

Puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

4,5

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

KOM marraskuu 2006

4,5

4,0

2,7

2,1

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

Puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Varsinkin tietyt työmarkkinoiden muuttujat ja tiedot yksityissektorin nettoluotonannosta/-otosta puuttuvat.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää).

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää).

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 9,1 prosenttia vuonna 2005, 9,6 prosenttia vuonna 2006, 9,9 prosenttia vuonna 2007 ja 9,9 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/9

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Maltan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 72/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Maltan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Maltan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu pysyttelee ohjelmakaudella 3 prosentin tietämissä. Käytettävissä olevien tietojen perusteella se näyttää perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin vuonna 2007 ja sen jälkeen erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin, erityisesti ulkoisen rahoitusaseman keskipitkän aikavälin optimistisen kehityksen vuoksi. Ohjelmassa ennustettua pienempi nettoviennin määrä keskipitkällä aikavälillä saattaa kasvattaa viime vuosina todettua ulkoista epätasapainoa. Inflaatioennuste vaikuttaa realistiselta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu pysyttelee ohjelmakaudella 3 prosentin tietämissä. Käytettävissä olevien tietojen perusteella se näyttää perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin vuonna 2007 ja sen jälkeen erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin, erityisesti ulkoisen rahoitusaseman keskipitkän aikavälin optimistisen kehityksen vuoksi. Ohjelmassa ennustettua pienempi nettoviennin määrä keskipitkällä aikavälillä saattaa kasvattaa viime vuosina todettua ulkoista epätasapainoa. Inflaatioennuste vaikuttaa realistiselta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,7 prosenttia. Vuoden 2006 ennustettu toteutuma on uudessa tarkistuksessa (2,6 % suhteessa BKT:hen) alle komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen ja vaikuttaa realistiselta äskettäin saatujen BKT:n kasvua koskevien tietojen ja valtiontalouden kassatietojen perusteella. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,7 prosenttia. Vuoden 2006 ennustettu toteutuma on uudessa tarkistuksessa (2,6 % suhteessa BKT:hen) alle komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen ja vaikuttaa realistiselta äskettäin saatujen BKT:n kasvua koskevien tietojen ja valtiontalouden kassatietojen perusteella.

| 4) | Tarkistetussa ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään supistamaan alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja julkisen talouden vakauttamiseen sen jälkeen. Tarkistuksessa ennustetaan julkisen talouden alijäämän supistuvan ja johtavan jotakuinkin tasapainoiseen julkiseen talouteen vuoteen 2009 mennessä. Korkotaakan ennustetun supistumisen myötä perusylijäämän odotetaan nousevan 3,25 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä. Sopeutukseen pyritään leikkaamalla menoja lähes 5,75 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, mikä enemmän kuin kattaisi tulojen laskun melkein 3,75 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Vaikka kokonaismenoja on onnistuttu hillitsemään, terveydenhoitomenot ovat jatkaneet kasvuaan viime vuosina. Alijäämää supistavia kertaluonteisia toimenpiteitä tullaan käyttämään vähemmän kuin viimeksi kuluneina vuosina. Ohjelmassa vahvistetaan yleisesti ottaen edellisessä tarkistuksessa suunniteltu julkisen talouden nimellinen sopeutus paljon suotuisamman makrotalouden skenaarion puitteissa. |
| --- | --- |

4)

Tarkistetussa ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään supistamaan alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja julkisen talouden vakauttamiseen sen jälkeen. Tarkistuksessa ennustetaan julkisen talouden alijäämän supistuvan ja johtavan jotakuinkin tasapainoiseen julkiseen talouteen vuoteen 2009 mennessä. Korkotaakan ennustetun supistumisen myötä perusylijäämän odotetaan nousevan 3,25 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä. Sopeutukseen pyritään leikkaamalla menoja lähes 5,75 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, mikä enemmän kuin kattaisi tulojen laskun melkein 3,75 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Vaikka kokonaismenoja on onnistuttu hillitsemään, terveydenhoitomenot ovat jatkaneet kasvuaan viime vuosina. Alijäämää supistavia kertaluonteisia toimenpiteitä tullaan käyttämään vähemmän kuin viimeksi kuluneina vuosina. Ohjelmassa vahvistetaan yleisesti ottaen edellisessä tarkistuksessa suunniteltu julkisen talouden nimellinen sopeutus paljon suotuisamman makrotalouden skenaarion puitteissa.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 3 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 0,5 prosentin alijäämään ohjelmakauden lopussa. Edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, jota ohjelmassa ei kuitenkaan pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arvioitu noin 1,75 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 3 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 0,5 prosentin alijäämään ohjelmakauden lopussa. Edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, jota ohjelmassa ei kuitenkaan pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arvioitu noin 1,75 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Tämä johtuu tarkistuksen perustana olevasta vuodeksi 2007 ennustetusta BKT:n suotuisasta kasvusta ja erittäin suotuisasta makrotalouden skenaariosta vuosiksi 2008–2009 (vaikkakin kyseisiä vuosia koskevat verokertymäennusteet vaikuttavat varovaisilta). Vuoden 2007 jälkeisestä sopeutusstrategiasta ei myöskään anneta tarkkoja tietoja, mikä lisää julkisen talouden suunniteltuun vakautukseen liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Tämä johtuu tarkistuksen perustana olevasta vuodeksi 2007 ennustetusta BKT:n suotuisasta kasvusta ja erittäin suotuisasta makrotalouden skenaariosta vuosiksi 2008–2009 (vaikkakin kyseisiä vuosia koskevat verokertymäennusteet vaikuttavat varovaisilta). Vuoden 2007 jälkeisestä sopeutusstrategiasta ei myöskään anneta tarkkoja tietoja, mikä lisää julkisen talouden suunniteltuun vakautukseen liittyviä riskejä.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2008 eteenpäin. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2008 eteenpäin. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono.

| 8) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 68,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan ohjelmakaudella 8,75 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi velkasuhde ei kuitenkaan todennäköisesti kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde näyttää supistuvan ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

8)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 68,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan ohjelmakaudella 8,75 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi velkasuhde ei kuitenkaan todennäköisesti kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde näyttää supistuvan ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa.

| 9) | Malta on hiljattain hyväksynyt eläkeuudistuksen, jolla pyritään nostamaan todellista eläkeikää, samalla kun eläkkeiden tasoa korotetaan. Sen vuoksi ohjelmassa ennustetaan, että eläkemenot kasvavat ja johtavat ikääntymiseen liittyvien menojen suurempaan kasvuun, lähelle EU:n keskiarvoa. Terveydenhoitomenoja koskevat ennusteet osoittavat noin 1,75 prosenttiyksikön kasvua suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä, jos nykyinen suuntaus säilyy, vaikkakin kasvu on aiempaa kehitystä jonkin verran hitaampaa. Nykyinen julkisen talouden rahoitusasema ei riitä varmistamaan sitä, että velka supistuu alle perustamissopimuksessa asetetun viitearvon. Sen vuoksi julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen ohjelman ennusteiden mukaisesti edistäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä. Kaiken kaikkiaan Maltan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

9)

Malta on hiljattain hyväksynyt eläkeuudistuksen, jolla pyritään nostamaan todellista eläkeikää, samalla kun eläkkeiden tasoa korotetaan. Sen vuoksi ohjelmassa ennustetaan, että eläkemenot kasvavat ja johtavat ikääntymiseen liittyvien menojen suurempaan kasvuun, lähelle EU:n keskiarvoa. Terveydenhoitomenoja koskevat ennusteet osoittavat noin 1,75 prosenttiyksikön kasvua suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä, jos nykyinen suuntaus säilyy, vaikkakin kasvu on aiempaa kehitystä jonkin verran hitaampaa. Nykyinen julkisen talouden rahoitusasema ei riitä varmistamaan sitä, että velka supistuu alle perustamissopimuksessa asetetun viitearvon. Sen vuoksi julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen ohjelman ennusteiden mukaisesti edistäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä. Kaiken kaikkiaan Maltan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä.

| 10) | Lähentymisohjelma ei sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään kuitenkin järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa suunnitellaan erityisesti eläkeuudistuksen toteuttamista, ja lähentymisohjelmassa annetaan tarkempia tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa ilmoitetusta verouudistuksesta. |
| --- | --- |

10)

Lähentymisohjelma ei sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään kuitenkin järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa suunnitellaan erityisesti eläkeuudistuksen toteuttamista, ja lähentymisohjelmassa annetaan tarkempia tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa ilmoitetusta verouudistuksesta.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2).

Neuvosto katsoo, että ohjelma soveltuu liiallisen alijäämän korjaamiseen vuoteen 2006 mennessä, ja hyvistä kasvunennusteista johtuen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa arvioidaan edistyttävän riittävästi sen jälkeen. Ohjelman mukainen velkasuhde näyttää supistuvan tyydyttävää tahtia kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy kuitenkin riskejä vuodesta 2007 alkaen. Julkisen talouden rahoitusaseman säilyttäminen niin vankkana, että se kestää ennustetun voimakkaan kasvusuuntauksen mahdolliset takaiskut, on erityisen tärkeää äskettäin kasvaneen ulkoisen epätasapainon perusteella. Edellä olevan arvion perusteella neuvosto kehottaa Maltaa:

| i) | edistymään riittävästi kohti ohjelmassa esitettyjä keskipitkän aikavälin tavoitteita ja varmistamaan, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu vastaavalla tavalla, ja esittämään pitkän aikavälin finanssipolitiikan strategian, erityisesti menojen osalta; |
| --- | --- |

i)

edistymään riittävästi kohti ohjelmassa esitettyjä keskipitkän aikavälin tavoitteita ja varmistamaan, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu vastaavalla tavalla, ja esittämään pitkän aikavälin finanssipolitiikan strategian, erityisesti menojen osalta;

| ii) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoitteen ja kehittämällä edelleen terveydenhoitojärjestelmän uudistusta ja täytäntöönpanoa, kun otetaan huomioon velkataso ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu. |
| --- | --- |

ii)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoitteen ja kehittämällä edelleen terveydenhoitojärjestelmän uudistusta ja täytäntöönpanoa, kun otetaan huomioon velkataso ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | puuttuu |
| LO tammikuu 2006
   (8) | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (3) | – 2,8 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 2,1 | – 1,4 | – 1,1 | – 0,5 | puuttuu |
| LO tammikuu 2006
   (3) | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 | puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | – 3,2 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2006 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,9 | puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 | puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 |
| KOM marraskuu 2006 | – 2,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,7 | puuttuu |
| LO tammikuu 2006
   (3) | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 | puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (5) | – 3,8 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | – 4,0 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,7 | puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 | puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |
| KOM marraskuu 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | puuttuu |
| Lähde:

  Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2006

2,2

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM marraskuu 2006

2,2

2,3

2,1

2,2

puuttuu

LO tammikuu 2006

0,9

1,1

1,2

2,0

puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2006

2,5

3,1

2,2

2,1

2,0

KOM marraskuu 2006

2,5

3,0

2,6

2,4

puuttuu

LO tammikuu 2006
   (8)

2,8

3,1

2,5

1,9

puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (3)

– 2,8

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

KOM marraskuu 2006 (7)

– 2,1

– 1,4

– 1,1

– 0,5

puuttuu

LO tammikuu 2006
   (3)

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

– 3,2

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

KOM marraskuu 2006

– 3,2

– 2,9

– 2,7

– 2,9

puuttuu

LO tammikuu 2006

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

0,8

1,1

1,1

2,5

3,2

KOM marraskuu 2006

0,8

0,9

0,7

0,6

puuttuu

LO tammikuu 2006

0,3

1,4

1,5

2,4

puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

KOM marraskuu 2006

– 2,4

– 2,3

– 2,3

– 2,7

puuttuu

LO tammikuu 2006
   (3)

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (5)

– 3,8

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

KOM marraskuu 2006 (6)

– 4,0

– 3,5

– 2,5

– 2,7

puuttuu

LO tammikuu 2006

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

74,2

68,3

66,7

63,2

59,4

KOM marraskuu 2006

74,2

69,6

69,0

68,6

puuttuu

LO tammikuu 2006

76,7

70,8

68,9

67,3

puuttuu

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Erityisesti sektorikohtaisia rahoitusasemia, nettoluotonannon/-oton ennusteita verrattuna muuhun maailman vuosina 2006–2009 sekä työllisyyttä ja työn tuottavuutta tehtyinä työtunteina koskevat tiedot puuttuvat.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää).

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja 0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää).

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,2 prosenttia vuonna 2005, 1,7 prosenttia vuonna 2006, 1,7 prosenttia vuonna 2007 ja 1,6 prosenttia vuonna 2008.

(8)  Vuoden 2006 LO:n luvut vastaavat vähittäishintaindeksiä.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/13

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 72/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Puolan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Puolan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on 5,4 prosenttia vuonna 2006 ja vakiintuu (keskimäärin noin 5,25 prosenttiin) ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan kasvuennusteisiin, jotka ovat varovaisia vuonna 2007 ja melko suotuisia tämän jälkeen, koska työmarkkinat eivät ehkä paranekaan niin nopeasti kuin ohjelmassa ennustetaan. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta, joskin alhaisilta ohjelmakauden loppupuolella erityisesti siitä syystä, että kiristyvät työmarkkinat lisäävät palkankorotuspaineita. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on 5,4 prosenttia vuonna 2006 ja vakiintuu (keskimäärin noin 5,25 prosenttiin) ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan kasvuennusteisiin, jotka ovat varovaisia vuonna 2007 ja melko suotuisia tämän jälkeen, koska työmarkkinat eivät ehkä paranekaan niin nopeasti kuin ohjelmassa ennustetaan. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta, joskin alhaisilta ohjelmakauden loppupuolella erityisesti siitä syystä, että kiristyvät työmarkkinat lisäävät palkankorotuspaineita.

| 3) | Tammikuun 2006 lähentymisohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman tavoitteeksi vuonna 2006 asetettiin –2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta komission yksiköiden syksyn talousennusteessa sen ennakoitiin olevan –2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja marraskuussa 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa vuoden 2006 tulokseksi arviointiin –1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettua parempi tulos johtuu pääasiassa menosuunnitelmien vaillinaisesta toteutumisesta (erityisesti sosiaaliset tulonsiirrot ja julkiset investoinnit), kun taas tulot kasvoivat pääasiassa odotettua voimakkaamman kasvun vuoksi. Edellä mainituissa alijäämäluvuissa ei ole otettu huomioon eläkeuudistuskustannuksia, jotka ovat arvioiden mukaan noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Tällöin noudatetaan rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanoa koskevaa siirtymäkautta (2), joka päättyy keväällä 2007. Marraskuussa 2006 tarkistetun julkisen talouden strategian päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2007 mennessä ottaen huomioon uudistetun vakaus- ja kasvusopimuksen määräys, jonka mukaan osa eläkeuudistuskustannuksista voidaan vähentää. Seuraavina vuosina ohjelman tavoitteena on vähentää alijäämää asteittain siten, että viitearvo 3 prosenttia suhteessa BKT:hen saavutetaan vuonna 2009. |
| --- | --- |

3)

Tammikuun 2006 lähentymisohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman tavoitteeksi vuonna 2006 asetettiin –2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta komission yksiköiden syksyn talousennusteessa sen ennakoitiin olevan –2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja marraskuussa 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa vuoden 2006 tulokseksi arviointiin –1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettua parempi tulos johtuu pääasiassa menosuunnitelmien vaillinaisesta toteutumisesta (erityisesti sosiaaliset tulonsiirrot ja julkiset investoinnit), kun taas tulot kasvoivat pääasiassa odotettua voimakkaamman kasvun vuoksi. Edellä mainituissa alijäämäluvuissa ei ole otettu huomioon eläkeuudistuskustannuksia, jotka ovat arvioiden mukaan noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Tällöin noudatetaan rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanoa koskevaa siirtymäkautta (2), joka päättyy keväällä 2007. Marraskuussa 2006 tarkistetun julkisen talouden strategian päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2007 mennessä ottaen huomioon uudistetun vakaus- ja kasvusopimuksen määräys, jonka mukaan osa eläkeuudistuskustannuksista voidaan vähentää. Seuraavina vuosina ohjelman tavoitteena on vähentää alijäämää asteittain siten, että viitearvo 3 prosenttia suhteessa BKT:hen saavutetaan vuonna 2009.

| 4) | Alijäämän odotetaan supistuvan 0,4 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuosittain (0,3 prosenttiyksikköä, kun huomioon otetaan eläkeuudistuskustannukset) 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2006 oli 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän odotetaan paranevan 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2006 oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun huomioon otetaan edellä mainittu Eurostatin päätös, tarkistetussa ohjelmassa esitetyn alijäämän odotetaan paranevan 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2006 oli 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sopeutuksen suunnitellaan olevan tuloperusteistavuonna 2007 (tulosuhde kasvaa 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja menosuhde säilyy jokseenkin vakaana) ja voimakkaasti menoperusteista vuosina 2008–2009, joten tulosuhteen huomattava supistuminen kompensoituu reilusti (keskimääräisen vuotuisen menosuhteen (erityisesti kulutuksen ja sosiaalisten tulonsiirtojen) odotetaan laskevan vuosittain keskimäärin 1,6 prosenttiyksiköllä, kun taas tulosuhde laskee keskimäärin 1,2 prosenttiyksiköllä, mikä johtuu pääasiassa sosiaaliturvamaksujen alenemisesta, henkilötuloveron järjestelmään kohdistuvista muutoksista ja verojärjestelmään tehtävistä muista muutoksista, joita ei ole kaikissa tapauksissa määritelty tarkasti). Edelliseen ohjelmaan verrattuna alijäämätavoitteita on tarkistettu alaspäin paljon voimakkaamman kasvun ja vuoden 2006 odotettua paremman tuloksen perusteella. |
| --- | --- |

4)

Alijäämän odotetaan supistuvan 0,4 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuosittain (0,3 prosenttiyksikköä, kun huomioon otetaan eläkeuudistuskustannukset) 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2006 oli 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän odotetaan paranevan 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2006 oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun huomioon otetaan edellä mainittu Eurostatin päätös, tarkistetussa ohjelmassa esitetyn alijäämän odotetaan paranevan 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2006 oli 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sopeutuksen suunnitellaan olevan tuloperusteistavuonna 2007 (tulosuhde kasvaa 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja menosuhde säilyy jokseenkin vakaana) ja voimakkaasti menoperusteista vuosina 2008–2009, joten tulosuhteen huomattava supistuminen kompensoituu reilusti (keskimääräisen vuotuisen menosuhteen (erityisesti kulutuksen ja sosiaalisten tulonsiirtojen) odotetaan laskevan vuosittain keskimäärin 1,6 prosenttiyksiköllä, kun taas tulosuhde laskee keskimäärin 1,2 prosenttiyksiköllä, mikä johtuu pääasiassa sosiaaliturvamaksujen alenemisesta, henkilötuloveron järjestelmään kohdistuvista muutoksista ja verojärjestelmään tehtävistä muista muutoksista, joita ei ole kaikissa tapauksissa määritelty tarkasti). Edelliseen ohjelmaan verrattuna alijäämätavoitteita on tarkistettu alaspäin paljon voimakkaamman kasvun ja vuoden 2006 odotettua paremman tuloksen perusteella.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan noin –2 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 –0,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä vuonna 2009 (kun huomioon ei ole otettu eläkeuudistuskustannuksia). Edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, jota ohjelmassa ei kuitenkaan pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan noin –2 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 –0,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä vuonna 2009 (kun huomioon ei ole otettu eläkeuudistuskustannuksia). Edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, jota ohjelmassa ei kuitenkaan pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

| 6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi, erityisesti ohjelmakauden loppuvuosina. Suunniteltujen uudistusten tehokkaaseen toteuttamiseen liittyy huomattavia epävarmuustekijöitä, sillä suunniteltua menojen hillitsemistä tukevat täsmälliset toimenpiteet puuttuvat. Lisäksi ohjelmakauden loppuvuosien melko suotuisaan makrotalouden skenaarioon sisältyy riskejä. Tästä syystä tähän mennessä toteutetut toimet eivät riitä ja suunniteltuja toimenpiteitä olisi tehostettava tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi, erityisesti ohjelmakauden loppuvuosina. Suunniteltujen uudistusten tehokkaaseen toteuttamiseen liittyy huomattavia epävarmuustekijöitä, sillä suunniteltua menojen hillitsemistä tukevat täsmälliset toimenpiteet puuttuvat. Lisäksi ohjelmakauden loppuvuosien melko suotuisaan makrotalouden skenaarioon sisältyy riskejä. Tästä syystä tähän mennessä toteutetut toimet eivät riitä ja suunniteltuja toimenpiteitä olisi tehostettava tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka ei tunnu soveltuvan liiallisen alijäämän korjaamiseen vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Julkisen talouden tavoitteet eivät tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan rakenteellisesti ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi tiukennettava taloudellisesti hyvinä aikoina ja sen saavuttamista olisi tuettava toimenpitein. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka ei tunnu soveltuvan liiallisen alijäämän korjaamiseen vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Julkisen talouden tavoitteet eivät tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan rakenteellisesti ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi tiukennettava taloudellisesti hyvinä aikoina ja sen saavuttamista olisi tuettava toimenpitein.

| 8) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 42,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 1,4 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. Kun huomioon otetaan edellä mainittu Eurostatin päätös, julkisen talouden bruttovelka kasvanee 50,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2006 oli 48,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

8)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 42,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 1,4 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. Kun huomioon otetaan edellä mainittu Eurostatin päätös, julkisen talouden bruttovelka kasvanee 50,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2006 oli 48,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| 9) | Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Puolassa EU:n pienimmät ja ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustetaan supistuvan osittain siitä syystä, että eläkejärjestelmän uudistus pienentää menoja huomattavasti edellyttäen, että eläkeuudistukset toteutetaan kaikilta osin. Julkisen talouden alkuasetelma on edelleen riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Ohjelmassa suunniteltu julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen edistäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä. Kaiken kaikkiaan Puolan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. |
| --- | --- |

9)

Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Puolassa EU:n pienimmät ja ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustetaan supistuvan osittain siitä syystä, että eläkejärjestelmän uudistus pienentää menoja huomattavasti edellyttäen, että eläkeuudistukset toteutetaan kaikilta osin. Julkisen talouden alkuasetelma on edelleen riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Ohjelmassa suunniteltu julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen edistäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä. Kaiken kaikkiaan Puolan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä.

| 10) | Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetyssä kertomuksessa luetellut uudistukset kaiken kaikkiaan vaikuttavat keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmilla ohjelmilla pyritään erityisesti yhdenmukaistamaan jossakin määrin viljelijöiden sosiaaliturvajärjestelmää yleisen kansallisen järjestelmän kanssa, yhdenmukaistamaan asteittain työkyvyttömyysetuudet uudistetun eläkejärjestelmän kanssa ja panemaan täytäntöön taatut terveydenhuoltopalvelut. |
| --- | --- |

10)

Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetyssä kertomuksessa luetellut uudistukset kaiken kaikkiaan vaikuttavat keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmilla ohjelmilla pyritään erityisesti yhdenmukaistamaan jossakin määrin viljelijöiden sosiaaliturvajärjestelmää yleisen kansallisen järjestelmän kanssa, yhdenmukaistamaan asteittain työkyvyttömyysetuudet uudistetun eläkejärjestelmän kanssa ja panemaan täytäntöön taatut terveydenhuoltopalvelut.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Varsinkaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi toteutetut toimet eivät vaikuta riittäviltä. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Varsinkaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi toteutetut toimet eivät vaikuta riittäviltä.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (3). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (3).

Ohjelman tavoitteena on liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2007 mennessä, ottaen huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 7 kohdan, mutta neuvosto muistuttaa, että tähän mennessä toteutetut toimenpiteet eivät vaikuta riittäviltä eikä suunnitelluilla toimenpiteillä ole mahdollista saavuttaa tätä tavoitetta.

Vaikka ohjelman tavoitteena on vahvat kasvunäkymät huomioon ottaen edetä seuraavina vuosina asianmukaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa, julkisen talouden tavoitteiden ja pysyvän sopeutuksen saavuttamiseen liittyy huomattavia riskejä.

Edellä olevan arvion perusteella ja ottaen huomioon neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 Puolalle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla antama uusi suositus liiallisen alijäämän korjaamisesta, neuvosto kehottaa Puolaa:

| i) | varmistamaan liiallisen alijäämän korjaamisen vuoteen 2007 mennessä 104 artiklan 7 kohdan mukaisen uuden suosituksen mukaisesti, |
| --- | --- |

i)

varmistamaan liiallisen alijäämän korjaamisen vuoteen 2007 mennessä 104 artiklan 7 kohdan mukaisen uuden suosituksen mukaisesti,

| ii) | hyödyntämään taloudellisesti hyviä aikoja käyttämällä mahdolliset ylimääräiset tulot alijäämän supistamiseen, ja kun liiallinen alijäämä on korjattu suunnitelman mukaisesti, tiukentamaan tahtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, määrittelemällä ja toteuttamalla, varsinkin menoja koskevat, lisätoimenpiteet, joita tarvitaan suunnitellun sopeuttamisen saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

ii)

hyödyntämään taloudellisesti hyviä aikoja käyttämällä mahdolliset ylimääräiset tulot alijäämän supistamiseen, ja kun liiallinen alijäämä on korjattu suunnitelman mukaisesti, tiukentamaan tahtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, määrittelemällä ja toteuttamalla, varsinkin menoja koskevat, lisätoimenpiteet, joita tarvitaan suunnitellun sopeuttamisen saavuttamiseksi,

| iii) | turvaamaan eläkeuudistuksen tulokset. |
| --- | --- |

iii)

turvaamaan eläkeuudistuksen tulokset.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKTn määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | Puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | Puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | Puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | Puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKThen) | LO marraskuu 2006
   (4) | – 0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | – 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | Puuttuu |
| LO tammikuu 2006
   (4) | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | Puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (ilman eläkeuudistuskustannuksia)
  (% suhteessa BKThen) | LO marraskuu 2006 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,8 | Puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 | Puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (eläkeuudistuskustannukset mukaan luettuina)
  (% suhteessa BKThen) | LO marraskuu 2006 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 |
| KOM marraskuu 2006 | – 4,4 | – 4,2 | – 4,0 | – 3,9 | Puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | – 4,7 | – 4,6 | – 4,1 | – 3,7 | Puuttuu |
| Perusjäämä
  (ilman eläkeuudistuskustannuksia)
  (% suhteessa BKThen) | LO marraskuu 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | Puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 | Puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (ilman eläkeuudistuskustannuksia)
  (% suhteessa BKThen) | LO marraskuu 2006 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM marraskuu 2006 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,8 | Puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | – 2,1 | – 2,7 | – 2,4 | – 2,1 | Puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (eläkeuudistuskustannukset mukaan luettuina)
  (% suhteessa BKThen) | LO marraskuu 2006 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 |
| KOM marraskuu 2006 | – 4,2 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,9 | Puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | – 4,7 | – 4,7 | – 4,2 | – 3,9 | Puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (ilman eläkeuudistuskustannuksia)
  (% suhteessa BKThen) | LO marraskuu 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | Puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | Puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (eläkeuudistuskustannukset mukaan luettuina)
  (% suhteessa BKThen) | LO marraskuu 2006 | 47,3 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 47,4 | 49,3 | 51,0 | 51,6 | Puuttuu |
| LO tammikuu 2006 | 47,9 | 51,2 | 52,1 | 52,6 | Puuttuu |
| Lähde

  Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

BKTn määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2006

3,5

5,4

5,1

5,1

5,6

KOM marraskuu 2006

3,2

5,2

4,7

4,8

Puuttuu

LO tammikuu 2006

3,3

4,3

4,6

5,0

Puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2006

2,2

1,4

2,1

2,5

2,5

KOM marraskuu 2006

2,2

1,4

2,5

2,8

Puuttuu

LO tammikuu 2006

2,2

1,5

2,2

2,5

Puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKThen)

LO marraskuu 2006
   (4)

– 0,4

0,5

0,5

0,3

0,4

KOM marraskuu 2006 (6)

– 0,3

0,4

0,3

0,1

Puuttuu

LO tammikuu 2006
   (4)

0,1

0,3

0,3

0,6

Puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(ilman eläkeuudistuskustannuksia)

(% suhteessa BKThen)

LO marraskuu 2006

– 2,5

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,6

KOM marraskuu 2006

– 2,5

– 2,2

– 2,0

– 1,8

Puuttuu

LO tammikuu 2006

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

Puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(eläkeuudistuskustannukset mukaan luettuina)

(% suhteessa BKThen)

LO marraskuu 2006

– 4,4

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

KOM marraskuu 2006

– 4,4

– 4,2

– 4,0

– 3,9

Puuttuu

LO tammikuu 2006

– 4,7

– 4,6

– 4,1

– 3,7

Puuttuu

Perusjäämä

(ilman eläkeuudistuskustannuksia)

(% suhteessa BKThen)

LO marraskuu 2006

0,1

0,5

1,0

1,4

1,7

KOM marraskuu 2006

0,1

0,2

0,4

0,6

Puuttuu

LO tammikuu 2006

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

Puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(ilman eläkeuudistuskustannuksia)

(% suhteessa BKThen)

LO marraskuu 2006

– 2,4

– 2,1

– 1,6

– 1,1

– 0,7

KOM marraskuu 2006

– 2,3

– 2,3

– 2,1

– 1,8

Puuttuu

LO tammikuu 2006

– 2,1

– 2,7

– 2,4

– 2,1

Puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(eläkeuudistuskustannukset mukaan luettuina)

(% suhteessa BKThen)

LO marraskuu 2006

– 4,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

KOM marraskuu 2006

– 4,2

– 4,3

– 4,1

– 3,9

Puuttuu

LO tammikuu 2006

– 4,7

– 4,7

– 4,2

– 3,9

Puuttuu

Julkinen bruttovelka

(ilman eläkeuudistuskustannuksia)

(% suhteessa BKThen)

LO marraskuu 2006

41,9

42,0

42,1

41,4

40,6

KOM marraskuu 2006

42,0

42,4

43,1

42,7

Puuttuu

LO tammikuu 2006

42,5

45,0

45,3

45,4

Puuttuu

Julkinen bruttovelka

(eläkeuudistuskustannukset mukaan luettuina)

(% suhteessa BKThen)

LO marraskuu 2006

47,3

48,9

50,0

50,3

50,2

KOM marraskuu 2006

47,4

49,3

51,0

51,6

Puuttuu

LO tammikuu 2006

47,9

51,2

52,1

52,6

Puuttuu

Lähde

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ks. Eurostatin lehdistötiedotteet nro 30/2004, 2.3.2004, ja nro 117/2004, 23.9.2004.

(3)  Varsinkin tehtyjä työtunteja ja työn tuottavuutta koskevat tiedot, jotka ilmoitetaan BKT:na tehtyjä työtunteja kohti, puuttuvat. Myös vaikutukset potentiaaliseen kasvuun puuttuvat.

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema ja rakenteellinen rahoitusasema samat, koska ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet merkitykseltään vähäisiä. Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,1 % vuonna 2005, 4,4 % vuonna 2006, 4,8 % vuonna 2007 ja 5,0 % vuonna 2008.

Lähde

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/17

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 72/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Ruotsin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Ruotsin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 4,0 prosentista keskimäärin 3,0 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä, mikä on kuitenkin edelleen lähellä sen potentiaalista tasoa. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, vaikkakin vuonna 2006 kasvu voi olla ollut oletettua suurempaa. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 4,0 prosentista keskimäärin 3,0 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä, mikä on kuitenkin edelleen lähellä sen potentiaalista tasoa. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, vaikkakin vuonna 2006 kasvu voi olla ollut oletettua suurempaa. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman oletettu toteutuma oli 0,9 prosenttia. Ero selittyy pääasiassa vuoden 2005 paljon oletettua suuremmalla ylijäämällä. Viimeisimpien saatavilla olevien kassatietojen perusteella näyttää siltä, että vuoden 2006 ylijäämä oli sekä alhaisempien perusmenojen että korkeampien verotulojen vuoksi komission yksiköiden ennustetta suurempi. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman oletettu toteutuma oli 0,9 prosenttia. Ero selittyy pääasiassa vuoden 2005 paljon oletettua suuremmalla ylijäämällä. Viimeisimpien saatavilla olevien kassatietojen perusteella näyttää siltä, että vuoden 2006 ylijäämä oli sekä alhaisempien perusmenojen että korkeampien verotulojen vuoksi komission yksiköiden ennustetta suurempi.

| 4) | Tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan, että finanssipolitiikkaa ohjaavana avaintekijänä on suhdannekierron aikana edelleen keskimäärin 2 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen yhdessä monivuotisten menokattojen kanssa. Kevään 2007 talousesityksessä hallitus arvioi uudelleen julkisen talouden nykyisen ylijäämätavoitteen rahastoivien toisen pilarin eläkejärjestelmien luokituksesta tehdyn Eurostatin päätöksen (2) huomioon ottamiseksi. Kyseisen päätöksen täytäntöönpanoa koskevan siirtymäkauden päätyttyä (keväällä 2007) ylijäämä supistuu vuosittain noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen ja julkista bruttovelkaa suhteessa BKT:hen tarkistetaan ylöspäin noin 0,5 prosenttia. Ohjelmatarkistuksessa esitetyn julkisen talouden strategian mukaan ylijäämä supistuu vuonna 2007 (2,4 prosenttiin 3,0 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006), minkä jälkeen se taas asteittain kasvaa (3,1 prosenttiin vuonna 2009). Perusylijäämän kehitys on vastaavanlaista. Sekä menojen että tulojen suhde BKT:hen supistuu vähitellen ohjelmakaudella. Strategia on sikäli hieman takapainotteinen, että vuoden 2007 merkittävien veronalennusten rahoitus on vain osittainen. Ylijäämän kehityksen oletetaan olevan edellisessä ohjelmatarkistuksessa esitetyn kaltaista (alun supistumista seuraava vähittäinen kasvu), mutta nettoluotonannon odotetaan koko ohjelmakaudella olevan suurempaa. |
| --- | --- |

4)

Tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan, että finanssipolitiikkaa ohjaavana avaintekijänä on suhdannekierron aikana edelleen keskimäärin 2 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen yhdessä monivuotisten menokattojen kanssa. Kevään 2007 talousesityksessä hallitus arvioi uudelleen julkisen talouden nykyisen ylijäämätavoitteen rahastoivien toisen pilarin eläkejärjestelmien luokituksesta tehdyn Eurostatin päätöksen (2) huomioon ottamiseksi. Kyseisen päätöksen täytäntöönpanoa koskevan siirtymäkauden päätyttyä (keväällä 2007) ylijäämä supistuu vuosittain noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen ja julkista bruttovelkaa suhteessa BKT:hen tarkistetaan ylöspäin noin 0,5 prosenttia. Ohjelmatarkistuksessa esitetyn julkisen talouden strategian mukaan ylijäämä supistuu vuonna 2007 (2,4 prosenttiin 3,0 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006), minkä jälkeen se taas asteittain kasvaa (3,1 prosenttiin vuonna 2009). Perusylijäämän kehitys on vastaavanlaista. Sekä menojen että tulojen suhde BKT:hen supistuu vähitellen ohjelmakaudella. Strategia on sikäli hieman takapainotteinen, että vuoden 2007 merkittävien veronalennusten rahoitus on vain osittainen. Ylijäämän kehityksen oletetaan olevan edellisessä ohjelmatarkistuksessa esitetyn kaltaista (alun supistumista seuraava vähittäinen kasvu), mutta nettoluotonannon odotetaan koko ohjelmakaudella olevan suurempaa.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen ylijäämän (suhdannetasoitettu ylijäämä kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan ohjelmakauden aikana pysyvän yli 2 prosentissa suhteessa BKT:hen, mikä viittaa siihen, että julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on varmistettava. Lähentymisohjelman edellisen tarkistuksen tapaan ohjelmassa esitetty julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoite on sama kuin edellä mainittu keskimäärin 2 prosentin suuruinen julkisen talouden ylijäämä suhdannekierron aikana (siis rakenteellisesti), minkä suunnitellaan ohjelmassa säilyvän koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on selvästi vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on myös selvästi vaativampi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen ylijäämän (suhdannetasoitettu ylijäämä kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan ohjelmakauden aikana pysyvän yli 2 prosentissa suhteessa BKT:hen, mikä viittaa siihen, että julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on varmistettava. Lähentymisohjelman edellisen tarkistuksen tapaan ohjelmassa esitetty julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoite on sama kuin edellä mainittu keskimäärin 2 prosentin suuruinen julkisen talouden ylijäämä suhdannekierron aikana (siis rakenteellisesti), minkä suunnitellaan ohjelmassa säilyvän koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on selvästi vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on myös selvästi vaativampi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät.

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät vuodesta 2007 alkaen olevan pitkälti tasapainossa. Makrotalouden näkymät ja verokertymää koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta, vaikkakin myyntivoittoveron kehitykseen liittyy tiettyä epävarmuutta. Menotavoitteisiin on päästy hyvin edellä mainittujen menokattojen ansiosta. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät vuodesta 2007 alkaen olevan pitkälti tasapainossa. Makrotalouden näkymät ja verokertymää koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta, vaikkakin myyntivoittoveron kehitykseen liittyy tiettyä epävarmuutta. Menotavoitteisiin on päästy hyvin edellä mainittujen menokattojen ansiosta.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Varmuusmarginaali on myös riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Tästä huolimatta on olemassa riski siitä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka voi muuttua myötäsykliseksi vuonna 2007, jolloin hyvän talouskasvun odotetaan jatkuvan. Tämä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Varmuusmarginaali on myös riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Tästä huolimatta on olemassa riski siitä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka voi muuttua myötäsykliseksi vuonna 2007, jolloin hyvän talouskasvun odotetaan jatkuvan. Tämä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista.

| 8) | Julkisen bruttovelan arvioidaan supistuneen vuonna 2006 46,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen eli selvästi alle perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Velkasuhteen supistumisen odotetaan ohjelmassa jatkuvan siten, että velkasuhde supistuu ohjelmakaudella 13,5 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

8)

Julkisen bruttovelan arvioidaan supistuneen vuonna 2006 46,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen eli selvästi alle perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Velkasuhteen supistumisen odotetaan ohjelmassa jatkuvan siten, että velkasuhde supistuu ohjelmakaudella 13,5 prosenttiyksikköä.

| 9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Ruotsissa EU:n keskimäärää alhaisemmat, ja eläkemenojen osuuden ennustetaan pitkällä aikavälillä pysyvän suhteellisen vakaana suhteessa BKT:hen, mihin osaltaan vaikuttaa eläkejärjestelmän uudistamisesta johtuva huomattava menojen väheneminen. Julkisen talouden alkuasetelma ja suuri perusylijäämä helpottavat bruttovelan supistamista ja varojen kerryttämistä. Terve julkinen talous ja suunnitellun mukainen jatkuva ylijäämätilanne edistävät osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien rajoittamista. Kaiken kaikkiaan Ruotsin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Ruotsissa EU:n keskimäärää alhaisemmat, ja eläkemenojen osuuden ennustetaan pitkällä aikavälillä pysyvän suhteellisen vakaana suhteessa BKT:hen, mihin osaltaan vaikuttaa eläkejärjestelmän uudistamisesta johtuva huomattava menojen väheneminen. Julkisen talouden alkuasetelma ja suuri perusylijäämä helpottavat bruttovelan supistamista ja varojen kerryttämistä. Terve julkinen talous ja suunnitellun mukainen jatkuva ylijäämätilanne edistävät osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien rajoittamista. Kaiken kaikkiaan Ruotsin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä.

| 10) | Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta marraskuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molempiin ohjelmiin sisältyy erityisesti toimenpiteitä työvoiman tarjonnan lisäämiseksi. |
| --- | --- |

10)

Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta marraskuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molempiin ohjelmiin sisältyy erityisesti toimenpiteitä työvoiman tarjonnan lisäämiseksi.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (3). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (3).

Kaikkiaan julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla keskipitkällä aikavälillä, ja julkisen talouden strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. On kuitenkin tärkeää ehkäistä myötäsyklisyyden riskiä varmistamalla, ettei työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseen tähtääviin rakenneuudistuksiin liittyvä rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2007 jatku seuraavina vuosina.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (4)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKTn määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio (5)

  (%) | LO joulukuu 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKThen) | LO joulukuu 2006
   (6) | – 0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 (10) | – 0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (6) | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKThen) | LO joulukuu 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKThen) | LO joulukuu 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKThen) | LO joulukuu 2006
   (6) | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (6) | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKThen) | LO joulukuu 2006
   (8) | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| KOM marraskuu 2006 (9) | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKThen) | LO joulukuu 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | Tieto puuttuu |
| Lähde


  Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

BKTn määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

2,7

KOM marraskuu 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

2,4

3,1

2,8

2,3

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio (5)

(%)

LO joulukuu 2006

1,3

1,9

2,2

1,5

1,9

KOM marraskuu 2006

0,8

1,5

1,6

1,8

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

1,5

1,5

2,0

2,0

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKThen)

LO joulukuu 2006
   (6)

– 0,7

0,0

0,3

0,3

0,3

KOM marraskuu 2006 (10)

– 0,5

0,2

0,5

0,6

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005
   (6)

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKThen)

LO joulukuu 2006

3,0

3,0

2,4

2,7

3,1

KOM marraskuu 2006

3,0

2,8

2,4

2,5

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

1,6

0,9

1,2

1,7

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKThen)

LO joulukuu 2006

4,6

4,5

4,1

4,2

4,6

KOM marraskuu 2006

4,6

4,5

4,1

4,3

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

3,2

2,5

3,0

3,6

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKThen)

LO joulukuu 2006
   (6)

3,4

3,0

2,2

2,5

3,0

KOM marraskuu 2006

3,3

2,7

2,1

2,1

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005
   (6)

1,8

0,9

1,1

1,7

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKThen)

LO joulukuu 2006
   (8)

3,0

3,0

2,2

2,5

3,0

KOM marraskuu 2006 (9)

2,9

2,7

2,1

2,1

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

1,8

0,9

1,1

1,7

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKThen)

LO joulukuu 2006

50,3

46,5

41,5

37,4

33,0

KOM marraskuu 2006

50,4

46,7

42,6

38,7

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

50,9

49,4

47,8

46,0

Tieto puuttuu

Lähde

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ks. Eurostatin lehdistötiedotteet nro 30/2004, 2.3.2004 ja nro 117/2004, 23.9.2004.

(3)  Puuttuvia tietoja ovat mm. tietyt deflaattorit, verotaakka ja merkityksellisten ulkomaan markkinoiden kasvuvauhti.

(4)  Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Päätöksen vaikutukset huomioon ottaen julkisen talouden rahoitusasema olisi tarkistetun ohjelman mukaan 2,0 prosenttia suhteessa BKThen vuosina 2005 ja 2006, 1,3 prosenttia vuonna 2007, 1,6 prosenttia vuonna 2008 ja 2,0 prosenttia vuonna 2009, ja julkinen bruttovelka olisi 50,9 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 2005, 47,0 prosenttia vuonna 2006, 42,0 prosenttia vuonna 2007, 37,9 prosenttia vuonna 2008 ja 33,5 prosenttia vuonna 2009.

(5)  LOn inflaatioluvut on arvioitu joulukuu–joulukuu-perusteella, kun taas komission luvut ovat vuotuisia keskiarvoja. Tämä selittää komission ja YKHIn lukujen eron vuosina 2005 ja 2006. Ohjelmassa oletetaan myös, että YKHI seuraa UNDIX-lukuja (kansallinen kuluttajahintaindeksi ilman välillisten verojen muutoksia, tukia ja kiinnitysluottokorkoja) vuosina 2008 ja 2009. YKHI-inflaation oletetaan kuitenkin vuonna 2007 olevan 0,5 prosenttiyksikköä korkeampi kuin UNDIX-inflaatio, mikä jyrkentää ohjelmassa ennakoitua YKHI-inflaation laskua vuonna 2008.

(6)  Komission yksiköiden laskelmat ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella.

(7)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 2005; alijäämää supistavia).

(9)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 2005; alijäämää supistavia).

(10)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,6 prosenttia vuonna 2005, 3,2 prosenttia vuonna 2006, 3,1 vuonna 2007 ja 3,0 prosenttia vuonna 2008.

Lähde

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/20

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006/2007–2011/2012

(2007/C 72/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa budjettivuodet 2006/2007–2011/2012 (2). |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa budjettivuodet 2006/2007–2011/2012 (2).

| 2) | Ohjelmassa esitetään kaksi makrotalouden skenaariota: keskiskenaario ja vaihtoehtoinen skenaario, jonka mukaan trendin mukainen kasvu on 0,25 prosenttiyksikköä hitaampaa kuin keskiskenaariossa. Tarkistetun lähentymisohjelman julkista taloutta koskevat ennusteet perustuvat jälkimmäiseen skenaarioon, joka on suunniteltu varovaisemmaksi kuin keskiskenaario ja jota pidetään tässä arviossa viiteskenaariona. Skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on 2,75 prosenttia vuosina 2006 ja 2007 ja hidastuu keskimäärin 2,50 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä ohjelma näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Inflaatioennusteet (inflaation odotetaan hidastuvan 2,5 prosentista vuonna 2006 2 prosenttiin vuodesta 2007 alkaen) vaikuttavat äskettäin julkaistun toteutuman perusteella lyhyellä aikavälillä varsin alhaisilta mutta muuten realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelmassa esitetään kaksi makrotalouden skenaariota: keskiskenaario ja vaihtoehtoinen skenaario, jonka mukaan trendin mukainen kasvu on 0,25 prosenttiyksikköä hitaampaa kuin keskiskenaariossa. Tarkistetun lähentymisohjelman julkista taloutta koskevat ennusteet perustuvat jälkimmäiseen skenaarioon, joka on suunniteltu varovaisemmaksi kuin keskiskenaario ja jota pidetään tässä arviossa viiteskenaariona. Skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on 2,75 prosenttia vuosina 2006 ja 2007 ja hidastuu keskimäärin 2,50 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä ohjelma näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Inflaatioennusteet (inflaation odotetaan hidastuvan 2,5 prosentista vuonna 2006 2 prosenttiin vuodesta 2007 alkaen) vaikuttavat äskettäin julkaistun toteutuman perusteella lyhyellä aikavälillä varsin alhaisilta mutta muuten realistisilta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan budjettivuoden 2006/07 julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nykyisen tarkistetun lähentymisohjelman mukaan saman vuoden alijäämäksi arvioidaan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa viimeaikaisia suuntauksia, jotka osoittavat vahvaa tulojen kasvua ja hitaampaa menojen kasvua ja jotka jatkuvat budjettivuoden jäljellä olevien kuukausien ajan. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan budjettivuoden 2006/07 julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nykyisen tarkistetun lähentymisohjelman mukaan saman vuoden alijäämäksi arvioidaan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa viimeaikaisia suuntauksia, jotka osoittavat vahvaa tulojen kasvua ja hitaampaa menojen kasvua ja jotka jatkuvat budjettivuoden jäljellä olevien kuukausien ajan.

| 4) | Lähentymisohjelman mukaan finanssipolitiikan keskeisinä tavoitteina on varmistaa pitkän aikavälin kestävyys sekä sukupolvien sisäinen ja niiden välinen oikeudenmukaisuus ja tästä syystä tukea rahapolitiikkaa erityisesti antamalla automaattisten vakauttajien tasoittaa talouden kehitystä. Ohjelmassa ennustetaan alijäämän supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuoteen 2006/2007 mennessä (2,8 %) ja 1,4 prosenttiin ennustejakson loppuun mennessä budjettivuonna 2011/2012. Perusjäämän arvioidaan olevan 0,6 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2005/2006. Sen odotetaan palaavan tasapainoon budjettivuoteen 2008/2009 mennessä ja olevan 0,7 prosenttia ylijäämäinen budjettivuonna 2011/2012. Ennustejakson aikainen julkisen talouden sopeuttaminen on tasapainoisesti tulo- ja menoperusteista. Tulosuhteen odotetaan kasvavan ennustejakson kahden ensimmäisen vuoden aikana osittain harkinnanvaraisten toimien ansiosta, kun taas menoja sopeutetaan voimakkaasti budjettivuodesta 2008/2009 alkaen hillitsemällä juoksevien menojen kasvua. Lähentämisohjelmassa käytetyn määritelmän mukaisten julkisten investointien (3) odotetaan vakiintuvan 2,25 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2006/2007 ja alijäämän odotetaan koostuvan yksinomaan julkisten investointien rahoituksesta budjettivuodesta 2007/2008. Sopeutusura vastaa pitkälti vuoden 2005 tarkistuksessa kaavailtua sopeutusuraa, vaikkakin makrotalouden näkymät vaikuttava suotuisammilta lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

4)

Lähentymisohjelman mukaan finanssipolitiikan keskeisinä tavoitteina on varmistaa pitkän aikavälin kestävyys sekä sukupolvien sisäinen ja niiden välinen oikeudenmukaisuus ja tästä syystä tukea rahapolitiikkaa erityisesti antamalla automaattisten vakauttajien tasoittaa talouden kehitystä. Ohjelmassa ennustetaan alijäämän supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuoteen 2006/2007 mennessä (2,8 %) ja 1,4 prosenttiin ennustejakson loppuun mennessä budjettivuonna 2011/2012. Perusjäämän arvioidaan olevan 0,6 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2005/2006. Sen odotetaan palaavan tasapainoon budjettivuoteen 2008/2009 mennessä ja olevan 0,7 prosenttia ylijäämäinen budjettivuonna 2011/2012. Ennustejakson aikainen julkisen talouden sopeuttaminen on tasapainoisesti tulo- ja menoperusteista. Tulosuhteen odotetaan kasvavan ennustejakson kahden ensimmäisen vuoden aikana osittain harkinnanvaraisten toimien ansiosta, kun taas menoja sopeutetaan voimakkaasti budjettivuodesta 2008/2009 alkaen hillitsemällä juoksevien menojen kasvua. Lähentämisohjelmassa käytetyn määritelmän mukaisten julkisten investointien (3) odotetaan vakiintuvan 2,25 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2006/2007 ja alijäämän odotetaan koostuvan yksinomaan julkisten investointien rahoituksesta budjettivuodesta 2007/2008. Sopeutusura vastaa pitkälti vuoden 2005 tarkistuksessa kaavailtua sopeutusuraa, vaikkakin makrotalouden näkymät vaikuttava suotuisammilta lyhyellä aikavälillä.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) ennustetaan paranevan 2,5 prosentista suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2006/2007 noin 1,25 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelman viimeisenä budjettivuonna eli 2011/2012. Näiden arvioiden perusteella tämä sopeutus on nopeampaa budjettivuosina 2006/2007 ja 2008/2009 ja hidastuu tämän jälkeen. Kuten vuoden 2005 tarkistuksessa, rakenteelliselle rahoitusasemalle ei ole asetettu keskipitkän aikavälin määrällistä tavoitetta. Ohjelmassa viitataan kansallisten sääntöjen mukaisiin finanssipoliittisiin tavoitteisiin, jotka ovat johdonmukaisia sen kanssa, että julkinen velka suhteessa BKT:hen vakautetaan suhteellisen alhaiselle tasolle, mutta jotka tarjoaisivat ainoastaan tietyissä olosuhteissa varmuusmarginaalin suhteessa alijäämärajaan, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) ennustetaan paranevan 2,5 prosentista suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2006/2007 noin 1,25 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelman viimeisenä budjettivuonna eli 2011/2012. Näiden arvioiden perusteella tämä sopeutus on nopeampaa budjettivuosina 2006/2007 ja 2008/2009 ja hidastuu tämän jälkeen. Kuten vuoden 2005 tarkistuksessa, rakenteelliselle rahoitusasemalle ei ole asetettu keskipitkän aikavälin määrällistä tavoitetta. Ohjelmassa viitataan kansallisten sääntöjen mukaisiin finanssipoliittisiin tavoitteisiin, jotka ovat johdonmukaisia sen kanssa, että julkinen velka suhteessa BKT:hen vakautetaan suhteellisen alhaiselle tasolle, mutta jotka tarjoaisivat ainoastaan tietyissä olosuhteissa varmuusmarginaalin suhteessa alijäämärajaan, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa budjettivuoteen 2007/2008 asti, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi riippuen menojen valvonnan toteutuksesta. Veroasteen BKT-suhteen ennakoitu kasvu riippuu jossain määrin suhteellisen epävakaista tekijöistä, kuten rahoitus- ja öljyntuotantoaloilta saatavista voitoista. Talouden viimeaikainen kehitys ja vankka kannattavuus kuitenkin näyttävät tukevan suhteellisen hyviä tuloennusteita. Budjettivuodesta 2008/2009 alkaen ohjelman mukaisen alijäämäuran saavuttaminen riippuu kuitenkin menojen kasvun hillitsemisestä suunnitellulla tavalla ja menokehysten noudattamisen aktiivisesta seurannasta. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi on ensisijaisen tärkeää hidastaa menojen kasvua kaikilta osin julkisten menojen laajan uudelleenarvioinnin mukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet ennakolta supistavansa monien pienempien ministeriöiden budjettimäärärahoja ja sitoutuneet 5 prosentin todellisiin vuotuisiin vähennyksiin koko hallituksen hallintobudjettien osalta sekä paras vastine rahalle -säästöihin. Menojen kasvun hillitsemisen tukemiseksi budjettivuodesta 2008/2009 alkaen ei ole vielä juurikaan turvauduttu erityisiin budjettimäärärahoihin, joiden osalta asiaa koskevaa viranomaisten vahvistusta odotetaan kesäksi 2007 suunnitellussa julkisten menojen laajassa uudelleenarvioinnissa, jossa ilmoitetaan budjettivuoteen 2010/2011 ulottuvista tiukoista menosuunnitelmista. Menokehysten noudattamisen aktiivisesta seurannasta saadut tulokset ovat positiivisia. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa budjettivuoteen 2007/2008 asti, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi riippuen menojen valvonnan toteutuksesta. Veroasteen BKT-suhteen ennakoitu kasvu riippuu jossain määrin suhteellisen epävakaista tekijöistä, kuten rahoitus- ja öljyntuotantoaloilta saatavista voitoista. Talouden viimeaikainen kehitys ja vankka kannattavuus kuitenkin näyttävät tukevan suhteellisen hyviä tuloennusteita. Budjettivuodesta 2008/2009 alkaen ohjelman mukaisen alijäämäuran saavuttaminen riippuu kuitenkin menojen kasvun hillitsemisestä suunnitellulla tavalla ja menokehysten noudattamisen aktiivisesta seurannasta. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi on ensisijaisen tärkeää hidastaa menojen kasvua kaikilta osin julkisten menojen laajan uudelleenarvioinnin mukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet ennakolta supistavansa monien pienempien ministeriöiden budjettimäärärahoja ja sitoutuneet 5 prosentin todellisiin vuotuisiin vähennyksiin koko hallituksen hallintobudjettien osalta sekä paras vastine rahalle -säästöihin. Menojen kasvun hillitsemisen tukemiseksi budjettivuodesta 2008/2009 alkaen ei ole vielä juurikaan turvauduttu erityisiin budjettimäärärahoihin, joiden osalta asiaa koskevaa viranomaisten vahvistusta odotetaan kesäksi 2007 suunnitellussa julkisten menojen laajassa uudelleenarvioinnissa, jossa ilmoitetaan budjettivuoteen 2010/2011 ulottuvista tiukoista menosuunnitelmista. Menokehysten noudattamisen aktiivisesta seurannasta saadut tulokset ovat positiivisia.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi budjettivuoteen 2006/2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Finanssipolitiikka tarjoaa vasta budjettivuoden 2009/2010 tienoilla — ja tällöinkin ennusteet riippuvat julkisten menojen laajan uudelleenarvioinnin tuloksista — riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan, olisi tiukennettava. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi budjettivuoteen 2006/2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Finanssipolitiikka tarjoaa vasta budjettivuoden 2009/2010 tienoilla — ja tällöinkin ennusteet riippuvat julkisten menojen laajan uudelleenarvioinnin tuloksista — riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan, olisi tiukennettava.

| 8) | Bruttovelkasuhteen, joka oli 42,1 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2005/2006 eli selvästi alle perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon enimmillään hieman yli 44 prosenttiin budjettivuonna 2008/2009. Tämän jälkeen suhteen odotetaan vakiintuvan ja kääntyvän laskuun ohjelmakauden lopussa. |
| --- | --- |

8)

Bruttovelkasuhteen, joka oli 42,1 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2005/2006 eli selvästi alle perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon enimmillään hieman yli 44 prosenttiin budjettivuonna 2008/2009. Tämän jälkeen suhteen odotetaan vakiintuvan ja kääntyvän laskuun ohjelmakauden lopussa.

| 9) | Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa lähellä EU:n keskiarvoa ja eläkekustannukset näyttävät kasvaneen hieman vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Tämä johtuu osittain siitä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetään vanhastaan suhteellisesti enemmän yksityisiä eläkejärjestelyjä kuin muissa EU-maissa. Eläketurvaan ehdotetuissa uudistuksissa on ratkaistu turvan mahdolliseen riittämättömyyteen tulevaisuudessa liittyvät ongelmat kannustamalla yksityistä eläkesäästämistä ja lisäämällä lakisääteistä eläketurvaa, minkä vuoksi julkiset eläkemenot ovat kasvaneet hieman ennakoitua enemmän. Uudistukseen sisältyy myös suunniteltu lakisääteisen eläkeiän korottaminen asteittain. Vaikka julkisen talouden alkuasetelma onkin parantunut vuoteen 2005 verrattuna, se on edelleen, myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, riski julkisen talouden kestävyydelle, ellei mitään merkittävää alijäämän supistusta tapahdu keskipitkällä aikavälillä. Julkisen talouden vakauttaminen parantamalla julkisen talouden rahoitusasemaa lähentymisohjelmassa suunniteltua enemmän edistäisi näin ollen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä. Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

9)

Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa lähellä EU:n keskiarvoa ja eläkekustannukset näyttävät kasvaneen hieman vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Tämä johtuu osittain siitä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetään vanhastaan suhteellisesti enemmän yksityisiä eläkejärjestelyjä kuin muissa EU-maissa. Eläketurvaan ehdotetuissa uudistuksissa on ratkaistu turvan mahdolliseen riittämättömyyteen tulevaisuudessa liittyvät ongelmat kannustamalla yksityistä eläkesäästämistä ja lisäämällä lakisääteistä eläketurvaa, minkä vuoksi julkiset eläkemenot ovat kasvaneet hieman ennakoitua enemmän. Uudistukseen sisältyy myös suunniteltu lakisääteisen eläkeiän korottaminen asteittain. Vaikka julkisen talouden alkuasetelma onkin parantunut vuoteen 2005 verrattuna, se on edelleen, myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, riski julkisen talouden kestävyydelle, ellei mitään merkittävää alijäämän supistusta tapahdu keskipitkällä aikavälillä. Julkisen talouden vakauttaminen parantamalla julkisen talouden rahoitusasemaa lähentymisohjelmassa suunniteltua enemmän edistäisi näin ollen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä. Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä.

| 10) | Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti molempien ohjelmien tavoitteena on saavuttaa hallituksen tavoitteet asteittain julkisten palvelujen tarjonnan tehostamiseksi ja suuremman vastineen saamiseksi rahalle, ja julkista taloutta koskevissa pitkän aikavälin ennusteissa on otettu huomioon ehdotetun eläkeuudistuksen arvioidut kustannukset. |
| --- | --- |

10)

Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti molempien ohjelmien tavoitteena on saavuttaa hallituksen tavoitteet asteittain julkisten palvelujen tarjonnan tehostamiseksi ja suuremman vastineen saamiseksi rahalle, ja julkista taloutta koskevissa pitkän aikavälin ennusteissa on otettu huomioon ehdotetun eläkeuudistuksen arvioidut kustannukset.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Neuvosto katsoo, että ohjelma vaikuttaa pääpiirteissään asianmukaiselta liiallisen alijäämän korjaamiseksi neuvoston asettamaan määräaikaan mennessä (budjettivuosi 2006/2007). Neuvosto kehottaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa jatkamaan vakautustoimia budjettivuoden 2009/2010 jälkeen. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen budjettivuoden 2007/2008 jälkeen edellyttää suunniteltujen menoja hillitsevien toimenpiteiden tehokasta toteuttamista.

Edellä olevan arvion perusteella neuvosto kehottaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa jatkamaan julkisen talouden vakauttamista ohjelmakauden ajan erityisesti hillitsemällä menojen kasvua suunnitellulla tavalla budjettivuoden 2007/2008 jälkeen ja parantamaan julkisen talouden rahoitusasemaa entisestään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyvien riskien torjumiseksi.

Yhdistynyttä kuningaskuntaa kehotetaan myös parantamaan käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten noudattamista.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKTn määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2006
   (5) | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,4 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (5) | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | Puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2006
   (5) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | 2,1 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | Puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKThen) | LO joulukuu 2006
   (7) | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 (6)
   (8) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (7) | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | Puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKThen) | LO joulukuu 2006
   (9)
   (10) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 |
| KOM marraskuu 2006 (10)
   (11) | – 2,9 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (9) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 | Puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKThen) | LO joulukuu 2006
   (12) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM marraskuu 2006 | – 0,9 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,4 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (12) | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKThen) | LO joulukuu 2006
   (7)
   (9) | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | – 2,8 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (7) | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | Puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (13)

  (% suhteessa BKThen) | LO joulukuu 2006
   (7)
   (9) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | Puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKThen) | LO joulukuu 2006 | 42,7 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44,0 | 43,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 42,1 | 42,5 | 43,4 | 44,1 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 | Puuttuu |
| Vuonna 2006 tarkistettu Yhdistyneen kuningaskunnan lähentymisohjelma (LO) ja komission yksiköiden talousennuste |

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

BKTn määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2006
   (5)

1 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

KOM marraskuu 2006 (6)

1,9

2,7

2,6

2,4

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

LO joulukuu 2005
   (5)

1Formula

2Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

Puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2006
   (5)

2

2 Formula

2

2

2

2

2

KOM marraskuu 2006 (6)

2,1

2,4

2,2

2,0

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

LO joulukuu 2005

2Formula

2

2

2

2

2

Puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKThen)

LO joulukuu 2006
   (7)

– 0,5

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

KOM marraskuu 2006 (6)
   (8)

– 0,3

– 0,4

– 0,5

– 0,7

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

LO joulukuu 2005
   (7)

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

Puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKThen)

LO joulukuu 2006
   (9)
   (10)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

KOM marraskuu 2006 (10)
   (11)

– 2,9

– 3,0

– 2,7

– 2,5

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

LO joulukuu 2005
   (9)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

Puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKThen)

LO joulukuu 2006
   (12)

– 0,8

– 0,6

– 0,2

– 0,1

– 0,3

– 0,5

– 0,7

KOM marraskuu 2006

– 0,9

– 1,0

– 0,6

– 0,4

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

LO joulukuu 2005
   (12)

– 1,0

– 0,7

– 0,3

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKThen)

LO joulukuu 2006
   (7)
   (9)

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM marraskuu 2006 (8)

– 2,8

– 2,8

– 2,4

– 2,2

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

LO joulukuu 2005
   (7)

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

Puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (13)

(% suhteessa BKThen)

LO joulukuu 2006
   (7)
   (9)

– 3,0

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM marraskuu 2006 (8)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 2,2

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

LO joulukuu 2005

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

Puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKThen)

LO joulukuu 2006

42,7

43,7

44,1

44,2

44,2

44,0

43,6

KOM marraskuu 2006

42,1

42,5

43,4

44,1

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

LO joulukuu 2005

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

Puuttuu

Vuonna 2006 tarkistettu Yhdistyneen kuningaskunnan lähentymisohjelma (LO) ja komission yksiköiden talousennuste

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Yhdistyneen kuningaskunnan budjettivuosi alkaa huhtikuussa ja päättyy maaliskuuhun.

(3)  Yhdistyneen kuningaskunnan lähentymisohjelmassa käytetty julkisten investointien määritelmä, joka eroaa EKT:ssä käytetystä käsitteestä, kattaa kaikki julkisen sektorin investoinnit (eli julkisyhteisöt ja julkisen talouden) ja sisältää pääomatuet (ilman poistoja) yksityiselle sektorille.

(4)  Varsinkin työllisyys-, työttömyys- ja palkkainflaatioennusteisiin liittyvät tiedot sekä julkisen talouden budjettivuoden 2007/08 jälkeisten tulo- ja menoennusteiden yksityiskohtainen erittely puuttuvat. Vuoden 2005 tarkistukseen verrattuna julkisen talouden menojen jakautumisen aikajänne on tässä tarkistuksessa lyhyempi. Tämä tarkistus on viimeinen ennen uusien yksityiskohtaisten menosuunnitelmien vahvistamista heinäkuun 2007 julkisten menojen laajassa uudelleenarvioinnissa.

(5)  BKT- ja inflaatioennuste, johon viranomaisten julkista taloutta koskevat ennusteet pohjautuvat; perustuu skenaarioon, jonka mukaan trendin mukainen kasvu on 0,25 prosenttiyksikköä nopeampaa.

(6)  Komission yksiköiden talousennuste koskee kalenterivuotta.

(7)  Tuotantokuilulaskelmat on tehty yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lähentymisohjelmassa annettujen tietojen perusteella. Laskelmiin on käytetty trendin mukaisen kasvun keskiskenaarion perustana olevia tietoja.

(8)  Tuotantokuilut perustuvat ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,8 prosenttia vuonna 2006, 2,7 prosenttia vuonna 2007 ja 2,6 prosenttia vuonna 2008.

(9)  Lähentymisohjelman lukuja on mukautettu UMTS-tulojen huomioon ottamiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sisällyttävät julkisen talouden rahoitusasemaa koskeviin ennusteisiinsa noin 1,0 miljardin Englannin punnan vuotuiset tulot vuonna 2000 toteutetusta UMTS-toimilupien myynnistä. Ennusteiden korjaaminen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisiksi johtaa siihen, että rahoitusasemasta vähennetään (eli alijäämä kasvaa) noin 0,1 prosenttiyksikköä vuosittain. Komission yksiköt ovat korjanneet taulukkoa varten kaikki lähentymisohjelmassa esitetyt luvut.

(10)  Eurostatin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tilastokeskuksen käymien keskustelujen perusteella on todennäköistä, että Nigerian velkojen peruutus luokitellaan uudelleen julkisen talouden alijäämää lisääväksi (noin 0,1 prosenttia suhteessa BKThen budjettivuosina 2005/06 ja 2006/07).

(11)  Komission yksiköiden talousennuste on tehty ennen talousarvion valmisteluraportin julkaisemista joulukuussa 2006, joten siinä ei oteta huomioon kyseisessä raportissa ilmoitettuja, lähentymisohjelmaan sisällytettyjä harkinnanvaraisia toimia. Koska budjettivuodesta 2008/09 alkaen sovellettavat menosuunnitelmat ei ole saatavilla, komission yksiköiden syksyn talousennusteessa oletetaan teknisistä syistä, että menot suhteessa BKThen säilyvät vakaina, kun taas lähentymisohjelman oletuksena on, että menot alenevat suhteessa BKThen.

(12)  Lähentymisohjelman tietoja on mukautettu siten, että perusjäämän määritelmän mukaisesti on otettu huomioon nettokorkomenojen sijasta bruttokorkomenot.

(13)  (Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettuun) suhdannekorjattuun rahoitusasemaan ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaisia ja perustuvat Yhdistyneen kuningaskunnan tilastokeskuksen antamiin tietoihin (0,3 % suhteessa BKThen budjettivuonna 2005/06).

Lähde:

Vuonna 2006 tarkistettu Yhdistyneen kuningaskunnan lähentymisohjelma (LO) ja komission yksiköiden talousennuste

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/24

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/07)

| Päätöksen tekopäivä | 30.11.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 293/06 |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002 |
| Oikeusperusta | Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003) |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Asukasomisteisen sosiaalisen asumisen edistäminen |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 20 miljoonaa GBP; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 140 miljoonaa GBP |
| Tuen intensiteetti | 60 % |
| Kesto | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Toimiala | — |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | — |
| Muita tietoja | Vuosittain yksityiskohtainen kertomus ohjelman toteutuksesta |

Päätöksen tekopäivä

30.11.2006

Tuen numero

N 293/06

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002

Oikeusperusta

Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Asukasomisteisen sosiaalisen asumisen edistäminen

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 20 miljoonaa GBP; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 140 miljoonaa GBP

Tuen intensiteetti

60 %

Kesto

1.1.2007-31.12.2013

Toimiala

—

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

—

Muita tietoja

Vuosittain yksityiskohtainen kertomus ohjelman toteutuksesta

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 9.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 773/06 |
| Jäsenvaltio | Itävalta |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten |
| Oikeusperusta | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vaikeuksissa olevien yritysten pelastaminen, Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistus |
| Tuen muoto | Avustus, Laina |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 1,9 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 5,22 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 9.10.2009 saakka |
| Toimiala | — |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

9.2.2007

Tuen numero

N 773/06

Jäsenvaltio

Itävalta

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten

Oikeusperusta

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vaikeuksissa olevien yritysten pelastaminen, Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistus

Tuen muoto

Avustus, Laina

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 1,9 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 5,22 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

9.10.2009 saakka

Toimiala

—

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 16.5.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 4/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Ammodernamento delle navi da pesca |
| Oikeusperusta | — | Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004 |

Päätöksen tekopäivä

16.5.2006

Tuen numero

NN 4/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Ammodernamento delle navi da pesca

Oikeusperusta

—

Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004

| — | Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali |
| --- | --- |

—

Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali

Toimenpide-tyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Alusten nykyaikaistaminen

Tukimuoto

Asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 säädetyt määrät

Talousarvio

320 000 EUR

Tuen intensiteetti

Asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 säädetyt määrät

Kesto

1 vuosi (talousarviovuosi 2005)

Toimiala

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittavat yritykset

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

—

Muita tietoja

Soveltamiskertomus

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/27

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/08)

Komissio päätti 23. maaliskuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain saksan kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4585. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4585. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/27

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/09)

Komissio päätti 21. maaliskuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4554. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4554. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/28

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/10)

Komissio päätti 16. helmikuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4503. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4503. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/28

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/11)

Komissio päätti 16. helmikuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4502. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4502. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/29

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/12)

Komissio päätti 22. helmikuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4547. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4547. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/29

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/13)

Komissio päätti 19. maaliskuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain saksan kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4571. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4571. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

Europol

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/30

---

EUROPOLIN HALLINTONEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä maaliskuuta 2007,

kerättyjen tietojen tietokoneistetusta järjestelmästä tehtyjen hakujen valvontamekanismeista

(2007/C 72/14)

EUROPOLIN HALLINTONEUVOSTO

ottaa huomioon yleissopimuksen, joka on tehty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella Euroopan poliisiviraston perustamisesta (1), sellaisena kuin se on muutettuna 27 päivänä marraskuuta 2003 annetulla neuvoston säädöksellä Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimus) 43 artiklan 1 kohdan perusteella tehtävästä pöytäkirjasta (2) (jäljempänä ’pöytäkirja’) kyseisen yleissopimuksen muuttamiseksi ja erityisesti sen 16 artiklan

ja neuvoteltuaan yhteisen valvontaviranomaisen kanssa (3)

sekä ottaa huomioon seuraavaa:

| (1) | pöytäkirjan 1 artiklan 8 kohdan, joka muuttaa Europol-yleissopimuksen 16 artiklaa ja jonka mukaan Europolin on luotava asianmukaiset valvontamekanismit mahdollistamaan Europol-yleissopimuksen 6 artiklassa ja muutetun pöytäkirjan 6 a artiklassa mainittujen kerättyjen tietojen tietokoneistetusta järjestelmästä tehtyjen hakujen lainmukaisuuden varmentaminen, |
| --- | --- |

(1)

pöytäkirjan 1 artiklan 8 kohdan, joka muuttaa Europol-yleissopimuksen 16 artiklaa ja jonka mukaan Europolin on luotava asianmukaiset valvontamekanismit mahdollistamaan Europol-yleissopimuksen 6 artiklassa ja muutetun pöytäkirjan 6 a artiklassa mainittujen kerättyjen tietojen tietokoneistetusta järjestelmästä tehtyjen hakujen lainmukaisuuden varmentaminen,

| (2) | tiedot, joita jäsenvaltiot ja kolmannet osapuolet ovat toimittaneet otettavaksi analyysitietokantoihin ja tietojärjestelmään ja joita käsitellään 3. marraskuuta 1998 Europolin analyysitietokantoihin sovellettavista säännöistä annetun neuvoston säädöksen (4) sekä Europol-yleissopimuksen 6 a artiklan mukaan, kuten pöytäkirjassa on esitetty, kuuluvat myös valvontamekanismin piiriin, kuten Europolin muutetun yleissopimuksen 16 artiklassa määrätään, |
| --- | --- |

(2)

tiedot, joita jäsenvaltiot ja kolmannet osapuolet ovat toimittaneet otettavaksi analyysitietokantoihin ja tietojärjestelmään ja joita käsitellään 3. marraskuuta 1998 Europolin analyysitietokantoihin sovellettavista säännöistä annetun neuvoston säädöksen (4) sekä Europol-yleissopimuksen 6 a artiklan mukaan, kuten pöytäkirjassa on esitetty, kuuluvat myös valvontamekanismin piiriin, kuten Europolin muutetun yleissopimuksen 16 artiklassa määrätään,

ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Europol perustaa valvontamekanismin varmistamaan, että kaikissa tiedonhauissa, mukaan lukien haun yritykset, tietokoneistetusta kerättyjen tietojen järjestelmästä, johon on viitattu Europol-yleissopimuksen 6 ja 6 a artiklassa, on mahdollista saada selville vähintään seuraavaa:

| 1) | hakuun tai hakuyritykseen liittyvä ainutkertainen viitenumero, |
| --- | --- |

1)

hakuun tai hakuyritykseen liittyvä ainutkertainen viitenumero,

| 2) | missä kerättyjen tietojen tietokoneistetun järjestelmän osissa, joista Europol-yleissopimuksen 6 ja 6 a artiklassa mainitaan, on käyty tai mitä tietoja on katsottu, |
| --- | --- |

2)

missä kerättyjen tietojen tietokoneistetun järjestelmän osissa, joista Europol-yleissopimuksen 6 ja 6 a artiklassa mainitaan, on käyty tai mitä tietoja on katsottu,

| 3) | käyttäjän tunnistaminen, |
| --- | --- |

3)

käyttäjän tunnistaminen,

| 4) | tietojen haun tai katselemisen samoin kuin hakuyritysten päivämäärä ja kellonaika, |
| --- | --- |

4)

tietojen haun tai katselemisen samoin kuin hakuyritysten päivämäärä ja kellonaika,

| 5) | tarvittaessa kyseinen analyysitietokanta tai kyseiset analyysitietokannat, |
| --- | --- |

5)

tarvittaessa kyseinen analyysitietokanta tai kyseiset analyysitietokannat,

| 6) | sen henkilön tai niiden henkilöiden henkilöllisyys, joita koskevia tietoja on etsitty tai haettu esiin ja näytetty tai noudetun merkinnän tunnistetiedot. |
| --- | --- |

6)

sen henkilön tai niiden henkilöiden henkilöllisyys, joita koskevia tietoja on etsitty tai haettu esiin ja näytetty tai noudetun merkinnän tunnistetiedot.

2 artikla

Tietoja, jotka on koottu 1 artiklan mukaan, saavat käyttää Europolin valtuutetut työntekijät varmistamaan Europolin tietosuojasta annettujen säännösten noudattaminen sekä Europol-yleissopimuksen 23 ja 24 artiklassa mainitut valvontaviranomaiset ainoastaan varmentamaan koottujen tietojen tietokoneistetusta järjestelmästä tehtyjen hakujen lainmukaisuus, mihin viitataan Europol-yleissopimuksen 6 ja 6 a artiklassa.

3 artikla

Tiedot, jotka on koottu 1 artiklan mukaisesti, on poistettava kuuden kuukauden kuluessa, paitsi jos ne ovat tarpeen meneillään olevan valvonnan kannalta.

4 artikla

Käsitellessään tietoja tämän päätöksen nojalla Europol noudattaa tietosuojasta ja tietoturvasta Europol-yleissopimuksessa, erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdassa ja 25 artiklassa annettuja säännöksiä sekä niiden täytäntöönpanosta hyväksyttyjä säännöksiä.

5 artikla

Täten kumotaan hallintoneuvoston 9. kesäkuuta 1999 tekemä päätös henkilötietohauista laadittavista raporteista sekä hallintoneuvoston 28. helmikuuta 2001 tekemä päätös tietojärjestelmässä tehtävistä henkilötietohauista laadittavista raporteista.

6 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 19 päivänä huhtikuuta 2007.

Tehty Haagissa 20 päivänä maaliskuuta 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Hallintoneuvoston puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 316, 27.11.1995, s. 2.

1

(2)  EUVL C 2, 06.01.04, s. 1.

2

(3)  Ks. lausunto 06/40 19. lokakuuta 2006

3

(4)  EUVL C 26, 30.1.1999, s. 1.

4

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/32

---

EUROPOLIN HALLINTONEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä maaliskuuta 2007,

säännöistä sopimuksia varten, jotka koskevat kolmansien osapuolten asiantuntijoiden mukanaoloa analyysiryhmien toiminnassa

(2007/C 72/15)

EUROPOLIN HALLINTONEUVOSTO

ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimus) muutettuna neuvoston 27. marraskuuta 2003 antamalla säädöksellä Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen 43 artiklan 1 kohdan perusteella tehtävästä pöytäkirjasta kyseisen yleissopimuksen muuttamiseksi (1), ja erityisesti sen 10 artiklan 9 kohdan,

yhteisen valvontaviranomaisen antaman lausunnon sekä sen, että

säännöistä sopimuksia varten, jotka koskevat kolmansien osapuolten asiantuntijoiden mukanaoloa analyysiryhmän toiminnassa, päättää hallintoneuvosto jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä, ja

ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| (a) | ’analyysiryhmällä ’Europol-yleissopimuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ryhmää, jonka jäsenet osallistuvat analyysihankkeeseen, |
| --- | --- |

(a)

’analyysiryhmällä ’Europol-yleissopimuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ryhmää, jonka jäsenet osallistuvat analyysihankkeeseen,

| (b) | ’sopimuksella ’Europolin ja kolmannen osapuolen välistä sopimusta, jolla säännellään jälkimmäisen mukanaoloa analyysiryhmän toiminnassa |
| --- | --- |

(b)

’sopimuksella ’Europolin ja kolmannen osapuolen välistä sopimusta, jolla säännellään jälkimmäisen mukanaoloa analyysiryhmän toiminnassa

| (c) | kolmannen osapuolen asiantuntijoiden ’mukanaololla ’analyysiryhmän toiminnassa sitä, että näillä asiantuntijoilla on oikeus osallistua analyysiryhmän kokouksiin, saada pyynnöstä Europolilta tietoa asiaan liittyvän analyysitietokannan kehityksestä ja saada sovellettavien oikeudellisten vaatimusten mukaisesti analyysitulokset, jotka koskevat heidän edustamaansa kolmatta osapuolta, ja |
| --- | --- |

(c)

kolmannen osapuolen asiantuntijoiden ’mukanaololla ’analyysiryhmän toiminnassa sitä, että näillä asiantuntijoilla on oikeus osallistua analyysiryhmän kokouksiin, saada pyynnöstä Europolilta tietoa asiaan liittyvän analyysitietokannan kehityksestä ja saada sovellettavien oikeudellisten vaatimusten mukaisesti analyysitulokset, jotka koskevat heidän edustamaansa kolmatta osapuolta, ja

| (d) | ’kolmannella osapuolella ’Europol-yleissopimuksen 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kolmatta valtiota tai elintä. |
| --- | --- |

(d)

’kolmannella osapuolella ’Europol-yleissopimuksen 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kolmatta valtiota tai elintä.

2 artikla

Kutsuminen mukaan analyysiryhmän toimintaan

Europol voi kutsua sellaisen kolmannen osapuolen asiantuntijoita mukaan analyysiryhmän toimintaan, jonka kanssa sillä on voimassa oleva sopimus, joka sisältää asianmukaiset säännökset tietojenvaihdosta, mukaan lukien henkilötietojen siirto, sekä vaihdetun tiedon luottamuksellisuudesta. Tällainen kutsu edellyttää analyysiryhmän osanottajien yksimielistä hyväksyntää.

3 artikla

Sopimukset

1.   Kolmansien osapuolten asiantuntijoiden mukanaoloa toiminnassa säännellään Europolin ja kolmansien osapuolten välisillä sopimuksilla. Nämä sopimukset, jotka pohjautuvat tämän päätöksen liitteessä esitettyyn malliin, ilmoitetaan yhteiselle valvontaviranomaiselle. Analyysiryhmän osanottajia on kuultava, jos Europol aikoo poiketa sopimusmallista.

2.   Sopimuksissa on määrättävä siitä, että mukana olevan kolmannen osapuolen asiantuntijoilla on oikeus

| a. | osallistua analyysiryhmän kokouksiin, |
| --- | --- |

a.

osallistua analyysiryhmän kokouksiin,

| b. | saada pyynnöstä Europolilta tietoja kyseisen analyysitietokannan kehityksestä, ja |
| --- | --- |

b.

saada pyynnöstä Europolilta tietoja kyseisen analyysitietokannan kehityksestä, ja

| c. | saada analyysituloksia, jotka koskevat heidän edustamaansa kolmatta osapuolta; tämän tietojen antamisen on tapahduttava Europol-yleissopimuksen 17 artiklan 2 kohdan ja 18 artiklan 4 kohdan, yhteistyö- ja salassapitosopimusten asiaan liittyvien säännösten ja 12. maaliskuuta 1999 säännöistä, jotka koskevat Europolin toimesta tapahtuvaa henkilötietojen välittämistä kolmansille valtioille ja kolmansille elimille (2), annetun neuvoston säädöksen 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti sekä kyseiset tiedot toimittaneen jäsenvaltion etukäteen antamalla suostumuksella sekä |
| --- | --- |

c.

saada analyysituloksia, jotka koskevat heidän edustamaansa kolmatta osapuolta; tämän tietojen antamisen on tapahduttava Europol-yleissopimuksen 17 artiklan 2 kohdan ja 18 artiklan 4 kohdan, yhteistyö- ja salassapitosopimusten asiaan liittyvien säännösten ja 12. maaliskuuta 1999 säännöistä, jotka koskevat Europolin toimesta tapahtuvaa henkilötietojen välittämistä kolmansille valtioille ja kolmansille elimille (2), annetun neuvoston säädöksen 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti sekä kyseiset tiedot toimittaneen jäsenvaltion etukäteen antamalla suostumuksella sekä

| d. | levittää edelleen analyysituloksia ainoastaan mukana olleiden osallistujien ennakkosuostumuksella voimassa olevien yhteistyö- ja salassapitosopimusten määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

d.

levittää edelleen analyysituloksia ainoastaan mukana olleiden osallistujien ennakkosuostumuksella voimassa olevien yhteistyö- ja salassapitosopimusten määräysten mukaisesti.

3.   Näissä sopimuksissa on määrättävä niiden päättämisestä joko mukana olevan kolmannen osapuolen tai Europolin ilmoituksesta, ja Europol voi antaa tällaisen ilmoituksen vain analyysiryhmän osanottajien hyväksyttyä sen. Jos osallistujat eivät pääse sopimukseen, Europol ilmoittaa sopimuksen päättymisestä yhden osallistujan pyynnöstä sekä ilmoittaa asiasta hallintoneuvostolle.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 19 päivänä huhtikuuta 2007.

Tehty Haagissa 20 päivänä maaliskuuta 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Hallintoneuvoston puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 2, 6.1.2004 s. 1

1

(2)  EYVL C 88, 30.3.1999, s. 1, asiakirja sellaisena kuin se on muutettuna 28 päivänä helmikuuta 2002 annetulla neuvoston säädöksellä (EYVL C 76, 27.3.2002, s. 1).

2

---

LIITE

KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ASIANTUNTIJOIDEN MUKANAOLOA ANALYYSIRYHMIEN TOIMINNASSA KOSKEVA SOPIMUSMALLI

Europol ja (kolmannen osapuolen nimi) (jäljempänä ’osapuolet’)

ottavat huomioon Europol-yleissopimuksen ja erityisesti sen 10 artiklan 9 kohdan sekä

Europolin ja (kolmannen osapuolen nimi) välisen yhteistyösopimuksen ja erityisesti sen vaihdettujen tietojen luottamuksellisuutta koskevat määräykset, ja

TAI

ottavat huomioon Europolin ja (kolmannen osapuolen nimi) väliset yhteistyö- ja salassapitosopimukset,

neuvoston 3. marraskuuta 1998 antaman säädöksen Europolin analyysitietokantoihin sovellettavista säännöistä (1)

hallintoneuvoston (päivämäärä) tekemän päätöksen säännöistä sopimuksia varten, jotka koskevat kolmansien osapuolten asiantuntijoiden mukanaoloa analyysiryhmien toiminnassa, ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

analyysitietokannan YYY perustamismääräyksen ja sen, että

jäsenvaltioiden etujen mukaista on ottaa mukaan (kolmannen osapuolen nimi) asiantuntijoita analyysiryhmä YYY:n toimintaan, ja että

analyysiryhmä YYY:n analyysityö koskee suoraan (kolmannen osapuolen nimi), ja

ovat sopineet seuraavaa:

1 artikla

Määritelmät

Tässä sopimuksessa tarkoitetaan

| (a) | kolmannen osapuolen asiantuntijoiden ’mukanaololla ’analyysiryhmän toiminnassa sitä, että näillä asiantuntijoilla on oikeus osallistua analyysiryhmän kokouksiin, saada pyynnöstä Europolilta tietoa asiaan liittyvän analyysitietokannan kehityksestä ja saada sovellettavien oikeudellisten vaatimusten mukaisesti analyysitulokset, jotka koskevat heidän edustamaansa kolmatta osapuolta, |
| --- | --- |

(a)

kolmannen osapuolen asiantuntijoiden ’mukanaololla ’analyysiryhmän toiminnassa sitä, että näillä asiantuntijoilla on oikeus osallistua analyysiryhmän kokouksiin, saada pyynnöstä Europolilta tietoa asiaan liittyvän analyysitietokannan kehityksestä ja saada sovellettavien oikeudellisten vaatimusten mukaisesti analyysitulokset, jotka koskevat heidän edustamaansa kolmatta osapuolta,

| (b) | ’yhteistyösopimuksella ’sopimusta, jonka Europol ja (kolmannen osapuolen nimi) ovat allekirjoittaneet (päivämäärä), ja |
| --- | --- |

(b)

’yhteistyösopimuksella ’sopimusta, jonka Europol ja (kolmannen osapuolen nimi) ovat allekirjoittaneet (päivämäärä), ja

| (c) | ’salassapitosopimuksella ’sopimusta, jota tarkoitetaan Europol-yleissopimuksen 18 artiklan 6 kohdassa. |
| --- | --- |

(c)

’salassapitosopimuksella ’sopimusta, jota tarkoitetaan Europol-yleissopimuksen 18 artiklan 6 kohdassa.

2 artikla

Soveltamisala

1.   XXX, (lähettävän viranomaisen nimi), on mukana analyysiryhmä YYY:n toiminnassa.

2.   Sen mukaisesti XXX (2) on oikeutettu

| a. | osallistumaan analyysiryhmän kokouksiin, |
| --- | --- |

a.

osallistumaan analyysiryhmän kokouksiin,

| b. | saamaan pyynnöstä Europolilta tietoja kyseisen analyysitietokannan YYY kehityksestä ja |
| --- | --- |

b.

saamaan pyynnöstä Europolilta tietoja kyseisen analyysitietokannan YYY kehityksestä ja

| c. | saamaan analyysituloksia, jotka koskevat (kolmannen osapuolen nimi); tämän tietojen antamisen on tapahduttava Europol-yleissopimuksen 17 artiklan 2 kohdan ja 18 artiklan 4 kohdan, yhteistyö- ja salassapitosopimusten asiaan liittyvien säännösten ja 12. maaliskuuta 1999 säännöistä, jotka koskevat Europolin toimesta tapahtuvaa henkilötietojen välittämistä kolmansille valtioille ja kolmansille elimille, annetun neuvoston säädöksen 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti sekä kyseiset tiedot toimittaneen jäsenvaltion etukäteen antamalla suostumuksella sekä |
| --- | --- |

c.

saamaan analyysituloksia, jotka koskevat (kolmannen osapuolen nimi); tämän tietojen antamisen on tapahduttava Europol-yleissopimuksen 17 artiklan 2 kohdan ja 18 artiklan 4 kohdan, yhteistyö- ja salassapitosopimusten asiaan liittyvien säännösten ja 12. maaliskuuta 1999 säännöistä, jotka koskevat Europolin toimesta tapahtuvaa henkilötietojen välittämistä kolmansille valtioille ja kolmansille elimille, annetun neuvoston säädöksen 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti sekä kyseiset tiedot toimittaneen jäsenvaltion etukäteen antamalla suostumuksella sekä

| d. | levittämään edelleen analyysituloksia ainoastaan mukana olleiden osallistujien ennakkosuostumuksella voimassa olevien yhteistyö- ja salassapitosopimusten määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

d.

levittämään edelleen analyysituloksia ainoastaan mukana olleiden osallistujien ennakkosuostumuksella voimassa olevien yhteistyö- ja salassapitosopimusten määräysten mukaisesti.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä sopimus tulee voimaan (päivämäärä).

4 artikla

Sopimuksen päättäminen

1.   Tämä sopimus raukeaa automaattisesti, kun analyysitietokanta YYY suljetaan.

2.   Kumpi tahansa osapuolista voi ilmoittaa sopimuksen päättämisestä milloin tahansa.

---

(1)  EYVL C 26, 30.1.1999, s. 1, sellaisena kuin se on muutettuna (lisää viitenumero uuden asetuksen julkaisemisen jälkeen).

(2)  Asiantuntijan/asiantuntijoiden nimet.

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/35

---

EUROPOLIN HALLINTONEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä maaliskuuta 2007,

sopimuksista, joissa säännellään Europolin työntekijöiden yhteisiin tutkintaryhmiin osallistumisen hallinnollista toteuttamista

(2007/C 72/16)

EUROPOLIN HALLINTONEUVOSTO

ottaa huomioon Europol-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 28 päivänä marraskuuta 2002 annetulla neuvoston säädöksellä, Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen 43 artiklan 1 kohdan perusteella tehtävän pöytäkirjan ja Europolin, sen elinten jäsenten sekä Europolin apulaisjohtajien ja työntekijöiden erioikeuksia ja -vapauksia koskevan pöytäkirjan ja erityisesti sen 3a artiklan sekä

yhteisen valvontaviranomaisen antaman lausunnon sekä sen, että

hallintoneuvosto päättää kahden kolmasosan enemmistöllä sopimuksen säännöistä, joissa määrätään Europolin työntekijöiden yhteisiin tutkintaryhmiin osallistumisen hallinnollisesta toteuttamisesta,

ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| (a) | ’yhteisillä tutkintaryhmillä ’Europol-yleissopimuksen 3 a artiklassa tarkoitettua yhteistä tutkintaryhmää, |
| --- | --- |

(a)

’yhteisillä tutkintaryhmillä ’Europol-yleissopimuksen 3 a artiklassa tarkoitettua yhteistä tutkintaryhmää,

| (b) | ’kansallisella yksiköllä ’Europol-yleissopimuksen 4 artiklassa tarkoitettua ainoaa toimivaltaisten kansallisten viranomaisten ja Europolin välistä yhteyselintä, |
| --- | --- |

(b)

’kansallisella yksiköllä ’Europol-yleissopimuksen 4 artiklassa tarkoitettua ainoaa toimivaltaisten kansallisten viranomaisten ja Europolin välistä yhteyselintä,

| (c) | ’toimivaltaisilla viranomaisella ’Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja jäsenvaltioiden julkisia elimiä, jotka vastaavat kansallisen lainsäädännön mukaan rikollisuuden ehkäisystä ja torjunnasta. |
| --- | --- |

(c)

’toimivaltaisilla viranomaisella ’Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja jäsenvaltioiden julkisia elimiä, jotka vastaavat kansallisen lainsäädännön mukaan rikollisuuden ehkäisystä ja torjunnasta.

2 artikla

Sopimukset

1.   Europolin työntekijöiden yhteisiin tutkintaryhmiin osallistumisen hallinnollisesta toteutuksesta määrätään Europolin johtajan ja yhteisen tutkintaryhmän perustamisesta vastaavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisissä sopimuksessa.

2.   Sopimukset tehdään yhdessä osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten yksiköiden kanssa.

3 artikla

Yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvien Europolin työntekijöiden toimivaltuudet

1.   Sopimuksessa määritellään tehtävät, oikeudet ja velvollisuudet, joita yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvilla Europolin työntekijöillä on.

2.   Sopimuksessa mainitaan, että yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvat Europolin työntekijät avustavat ryhmän jäseniä Europol-yleissopimuksen sekä sen jäsenvaltion kansallisten lakien mukaan, jossa ryhmä toimii.

4 artikla

Hallinta ja valvonta

1.   Sopimuksessa määrätään, että yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvat Europolin työntekijöiden on suoritettava tehtävänsä sopimuksessa ilmoitetun ryhmän johtajan tai johtajien alaisuudessa.

2.   Sopimuksen mukaan Europolin työntekijöillä on oikeus olla toteuttamatta määräyksiä, joiden he katsovat olevan ristiriitaisia heidän Europol-yleissopimuksen mukaisiin velvollisuuksiinsa nähden. Kyseisessä tapauksessa Europolin työntekijä ilmoittaa asiasta Europolin johtajalle, joka keskustelee ryhmän johtajan tai johtajien kanssa ratkaisun löytämiseksi. Jos molempia puolia tyydyttävää ratkaisua ei löydy, johtaja on oikeutettu päättämään sopimuksen.

5 artikla

Tietoihin pääsy

Sopimuksessa määrätään, että yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvat Europolin työntekijät pääsevät Europolin tietokoneistettuun järjestelmään Europol-yleissopimuksen määräysten ja sovellettavien turvallisuusstandardien (1) mukaisesti niin pitkään kuin he ovat tutkintaryhmän jäseniä.

6 artikla

Kulut ja varusteet

Sopimuksessa ohjataan kulujen jakamista, mukaan lukien yhteisiin tutkintaryhmiin osallistuvien Europolin työntekijöiden vakuutus, ja mainitaan ehdot, joiden mukaan yhteisen tutkintaryhmän jäsenet voivat käyttää Europolin tarvikkeita.

7 artikla

Sopimuksen päättäminen

Sopimuksessa on mainittava, että kumpi tahansa osapuolista voi ilmoittaa sopimuksen päättämisestä milloin tahansa.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 30 päivänä maaliskuuta 2007.

Tehty Haagissa 20 päivänä maaliskuuta 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Hallintoneuvoston puheenjohtaja

---

(1)  Kuten esitetty asiakirjassa Policy for communication links used to process Europol information — Asiakirja 2450-16 (#16991)

1

Policy for communication links used to process Europol information

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/37

---

EUROPOLIN ASIAKIRJOJEN SAATAVUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

(2007/C 72/17)

EUROPOLIN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Europol-yleissopimuksen ja erityisesti sen 32 a artiklan,

ottaa huomioon Europolin johtajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Europol-yleissopimuksen 32 a artiklan mukaisesti hallintoneuvosto hyväksyy Europolin johtajan ehdotuksen pohjalta kahden kolmasosan enemmistöllä säännöt, jotka koskevat unionin kansalaisten sekä luonnollisten henkilöiden, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa, sekä oikeushenkilöiden, joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, oikeutta saada tutustua Europolin asiakirjoihin, ottaen huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 255 artiklan nojalla Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa todetut periaatteet ja rajoitukset. |
| --- | --- |

(1)

Europol-yleissopimuksen 32 a artiklan mukaisesti hallintoneuvosto hyväksyy Europolin johtajan ehdotuksen pohjalta kahden kolmasosan enemmistöllä säännöt, jotka koskevat unionin kansalaisten sekä luonnollisten henkilöiden, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa, sekä oikeushenkilöiden, joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, oikeutta saada tutustua Europolin asiakirjoihin, ottaen huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 255 artiklan nojalla Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa todetut periaatteet ja rajoitukset.

| (2) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’EU-sopimus’) 1 artiklan toisessa kohdassa vahvistetaan avoimuuden periaate toteamalla, että sopimus merkitsee uutta vaihetta kehityksessä sellaisen yhä läheisemmän Euroopan kansojen välisen liiton luomiseksi, jossa päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’EU-sopimus’) 1 artiklan toisessa kohdassa vahvistetaan avoimuuden periaate toteamalla, että sopimus merkitsee uutta vaihetta kehityksessä sellaisen yhä läheisemmän Euroopan kansojen välisen liiton luomiseksi, jossa päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia.

| (3) | Avoimuuden avulla varmistetaan, että hallinnolla on demokraattisessa järjestelmässä suhteessa kansalaisiin suurempi legitimiteetti, ja että se on tehokkaampaa ja vastuullisempaa. Avoimuus vahvistaa osaltaan kansanvallan ja perusoikeuksien kunnioittamisen periaatteita, joista määrätään EU-sopimuksen 6 artiklassa, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä ’EY-sopimus’) 255 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 42 artiklassa. |
| --- | --- |

(3)

Avoimuuden avulla varmistetaan, että hallinnolla on demokraattisessa järjestelmässä suhteessa kansalaisiin suurempi legitimiteetti, ja että se on tehokkaampaa ja vastuullisempaa. Avoimuus vahvistaa osaltaan kansanvallan ja perusoikeuksien kunnioittamisen periaatteita, joista määrätään EU-sopimuksen 6 artiklassa, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä ’EY-sopimus’) 255 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 42 artiklassa.

| (4) | EU-sopimuksen 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutustumisoikeus koskee myös asiakirjoja, jotka koskevat poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa. |
| --- | --- |

(4)

EU-sopimuksen 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutustumisoikeus koskee myös asiakirjoja, jotka koskevat poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa.

| (5) | Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (1) (jäljempänä ’asetus 1049/2001’) säädetään yleisistä periaatteista ja rajoituksista, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin. Europol-yleissopimuksen 32 a artiklassa viitataan kyseisessä asetuksessa esitettyihin periaatteisiin ja rajoituksiin. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (1) (jäljempänä ’asetus 1049/2001’) säädetään yleisistä periaatteista ja rajoituksista, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin. Europol-yleissopimuksen 32 a artiklassa viitataan kyseisessä asetuksessa esitettyihin periaatteisiin ja rajoituksiin.

| (6) | Kaikkien asiakirjojen olisi pääsääntöisesti oltava yleisön tutustuttavissa. Yleisiä ja yksityisiä etuja on kuitenkin suojattava poikkeussäännöksin. Europolilla on oltava mahdollisuus turvata tarvittaessa kykynsä hoitaa tehtäviään. |
| --- | --- |

(6)

Kaikkien asiakirjojen olisi pääsääntöisesti oltava yleisön tutustuttavissa. Yleisiä ja yksityisiä etuja on kuitenkin suojattava poikkeussäännöksin. Europolilla on oltava mahdollisuus turvata tarvittaessa kykynsä hoitaa tehtäviään.

| (7) | Tutustumisoikeuden täysimääräisen toteutumisen varmistamiseksi on noudatettava kaksivaiheista hallintomenettelyä, johon sisältyisi lisäksi mahdollisuus tehdä kanteluja oikeusasiamiehelle. |
| --- | --- |

(7)

Tutustumisoikeuden täysimääräisen toteutumisen varmistamiseksi on noudatettava kaksivaiheista hallintomenettelyä, johon sisältyisi lisäksi mahdollisuus tehdä kanteluja oikeusasiamiehelle.

| (8) | Näillä säännöillä ei rajoiteta Europol-yleissopimuksen 19 artiklassa säädettyä oikeutta tietojen saantiin. |
| --- | --- |

(8)

Näillä säännöillä ei rajoiteta Europol-yleissopimuksen 19 artiklassa säädettyä oikeutta tietojen saantiin.

ON VAHVISTANUT SEURAAVAT SÄÄNNÖT:

1 artikla

Määritelmät

Näissä säännöissä tarkoitetaan:

| (a) | ’Europolin asiakirjalla ’tai ’asiakirjalla ’mitä tahansa tallennetta (paperille tulostettua tai sähköisessä muodossa tallennettua tekstiä taikka ääni- tai kuvatallennetta tai audiovisuaalista tallennetta), joka koskee Europolin toimintoja, politiikkoja ja päätöksiä; |
| --- | --- |

(a)

’Europolin asiakirjalla ’tai ’asiakirjalla ’mitä tahansa tallennetta (paperille tulostettua tai sähköisessä muodossa tallennettua tekstiä taikka ääni- tai kuvatallennetta tai audiovisuaalista tallennetta), joka koskee Europolin toimintoja, politiikkoja ja päätöksiä;

| (b) | ’kolmannella osapuolella ’Europolin ulkopuolista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai yksikköä, mukaan luettuina jäsenvaltiot, Euroopan unionin muut toimielimet, elimet ja virastot, kansainväliset organisaatiot ja kolmannet maat; |
| --- | --- |

(b)

’kolmannella osapuolella ’Europolin ulkopuolista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai yksikköä, mukaan luettuina jäsenvaltiot, Euroopan unionin muut toimielimet, elimet ja virastot, kansainväliset organisaatiot ja kolmannet maat;

| (c) | ’salaisiksi luokitelluilla Europolin asiakirjoilla ’asiakirjoja, jotka sisältävät ylimääräisiä turvallisuustoimenpiteitä edellyttäviä tietoja ja jotka on merkitty Europolin tietojen salassapitosuojaa koskevien sääntöjen mukaisesti turvaluokkaan ’Europol RESTRICTED ’(Europol — rajoitettu jakelu), ’Europol CONFIDENTIAL ’(Europol — luottamuksellinen), ’Europol SECRET ’(Europol — salainen) tai ’Europol TOP SECRET ’(Europol — erittäin salainen). |
| --- | --- |

(c)

’salaisiksi luokitelluilla Europolin asiakirjoilla ’asiakirjoja, jotka sisältävät ylimääräisiä turvallisuustoimenpiteitä edellyttäviä tietoja ja jotka on merkitty Europolin tietojen salassapitosuojaa koskevien sääntöjen mukaisesti turvaluokkaan ’Europol RESTRICTED ’(Europol — rajoitettu jakelu), ’Europol CONFIDENTIAL ’(Europol — luottamuksellinen), ’Europol SECRET ’(Europol — salainen) tai ’Europol TOP SECRET ’(Europol — erittäin salainen).

2 artikla

Tarkoitus

Näiden sääntöjen tarkoituksena on:

| (a) | määritellä ne julkiseen tai yksityiseen etuun perustuvat periaatteet, edellytykset ja rajoitukset, jotka koskevat oikeutta tutustua Europolin asiakirjoihin, siten, että taataan mahdollisimman laaja oikeus tutustua asiakirjoihin, |
| --- | --- |

(a)

määritellä ne julkiseen tai yksityiseen etuun perustuvat periaatteet, edellytykset ja rajoitukset, jotka koskevat oikeutta tutustua Europolin asiakirjoihin, siten, että taataan mahdollisimman laaja oikeus tutustua asiakirjoihin,

| (b) | luoda säännöt, jotka takaavat tämän oikeuden mahdollisimman helpon käytön, ja |
| --- | --- |

(b)

luoda säännöt, jotka takaavat tämän oikeuden mahdollisimman helpon käytön, ja

| (c) | edistää asiakirjoihin tutustumismahdollisuutta koskevia hyviä hallintokäytäntöjä. |
| --- | --- |

(c)

edistää asiakirjoihin tutustumismahdollisuutta koskevia hyviä hallintokäytäntöjä.

3 artikla

Asiakirjoihin tutustumiseen oikeutetut ja soveltamisala

1.   Jokaisella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä, joka asuu jossain jäsenvaltiossa, sekä jokaisella oikeushenkilöllä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua Europolin asiakirjoihin näissä säännöissä määriteltyjen periaatteiden, edellytysten ja rajoitusten mukaisesti.

2.   Europol voi samojen periaatteiden, edellytysten ja rajoitusten mukaisesti antaa luonnollisen henkilön, joka ei asu missään jäsenvaltiossa, tai oikeushenkilön, jolla ei ole sääntömääräistä kotipaikkaa missään jäsenvaltiossa, tutustua asiakirjoihin.

3.   Näitä sääntöjä sovelletaan kaikkiin Europolin hallussa oleviin asiakirjoihin, toisin sanoen Europolin laatimiin tai sen vastaanottamiin ja sen hallussa oleviin asiakirjoihin kaikilla Europolin toiminnan aloilla.

4.   Näitä sääntöjä ei sovelleta henkilöihin, jotka pyytävät ainoastaan heihin itseensä liittyviä tietoja. Tällaisiin henkilöihin sovelletaan Europol-yleissopimuksen 19 artiklassa mainittua menettelyä.

5.   Yleisön on saatava tutustua asiakirjoihin joko kirjallisen hakemuksen perusteella tai suoraan sähköisessä muodossa 11 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan soveltamista.

4 artikla

Poikkeukset

1.   Europol kieltäytyy antamasta tutustuttavaksi asiakirjaa, jonka sisältämien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi:

| (a) | sellaisen yleisen edun suojaa, joka koskee:






  — | yleistä turvallisuutta; |
| --- | --- | --- |

(a)

sellaisen yleisen edun suojaa, joka koskee:

—

yleistä turvallisuutta;

| — | Europolin tehtävien asianmukaista hoitamista; |
| --- | --- |

—

Europolin tehtävien asianmukaista hoitamista;

| — | kolmansien osapuolten suorittamia tutkimuksia ja operatiivisia toimintoja; |
| --- | --- |

—

kolmansien osapuolten suorittamia tutkimuksia ja operatiivisia toimintoja;

| — | puolustusta ja sotilasasioita; |
| --- | --- |

—

puolustusta ja sotilasasioita;

| — | kansainvälisiä suhteita; |
| --- | --- |

—

kansainvälisiä suhteita;

| — | yhteisön tai jäsenvaltion finanssi-, raha- tai talouspolitiikkaa; |
| --- | --- |

—

yhteisön tai jäsenvaltion finanssi-, raha- tai talouspolitiikkaa;

| (b) | yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojaa. |
| --- | --- |

(b)

yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojaa.

2.   Europol kieltäytyy antamasta tutustuttavaksi asiakirjaa, jonka sisältämien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi:

| — | tietyn luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellisten etujen, mukaan luettuina teollis- ja tekijänoikeudet, suojaa; |
| --- | --- |

—

tietyn luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellisten etujen, mukaan luettuina teollis- ja tekijänoikeudet, suojaa;

| — | tuomioistuinkäsittelyn ja oikeudellisen neuvonannon suojaa; |
| --- | --- |

—

tuomioistuinkäsittelyn ja oikeudellisen neuvonannon suojaa;

| — | muiden kuin 1 kohdan a alakohdassa mainittujen tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suojaa; |
| --- | --- |

—

muiden kuin 1 kohdan a alakohdassa mainittujen tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suojaa;

jollei ylivoimainen yleinen etu edellytä ilmaisemista.

3.   Asiakirjaa, jonka Europol on laatinut sisäiseen käyttöön tai jonka se on vastaanottanut ja joka liittyy asiaan, josta Europol ei ole tehnyt päätöstä, ei anneta tutustuttavaksi, jos asiakirjan sisältämien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi Europolin päätöksentekomenettelyä, jollei ylivoimainen yleinen etu edellytä ilmaisemista.

Tutustuttavaksi ei anneta asiakirjaa, joka sisältää sisäiseen käyttöön tarkoitettuja mielipiteitä osana Europolin neuvotteluja ja alustavia keskusteluja päätöksen tekemisen jälkeenkään, jos asiakirjan sisältämien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi Europolin päätöksentekomenettelyä, jollei ylivoimainen yleinen etu edellytä ilmaisemista.

4.   Jos asiakirjat ovat kokonaan tai osittain peräisin kolmansilta osapuolilta, Europol kuulee näitä arvioidakseen, onko 1, 2 tai 3 kohtaa sovellettava. Jos kolmannen osapuolen asiakirja on peräisin joltakin jäsenvaltiolta tai kolmannelta maalta taikka joltakin organisaatiolta, jonka kanssa Europol on tehnyt yhteistyösopimuksen, Europol ei luovuta asiakirjaa ilman näiden kirjallista suostumusta.

5.   Jos vain osaan pyydetystä asiakirjasta voidaan soveltaa poikkeusta, muut asiakirjan osat luovutetaan.

6.   Edellä 1–3 kohdassa säädettyjä poikkeuksia sovelletaan ainoastaan niin kauan kuin suojelu on asiakirjan sisällön kannalta perusteltua. Poikkeuksia voidaan soveltaa enintään 30 vuoden ajan. Kun kyseessä ovat yksilön koskemattomuutta tai yksityisyyden suojaa tai kaupallisia etuja koskevien poikkeusten piiriin kuuluvat asiakirjat ja salaisiksi luokitellut Europolin asiakirjat, poikkeuksia voidaan tarvittaessa soveltaa tämän jälkeenkin.

5 artikla

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden tai Europolin kanssa yhteistyösopimuksen allekirjoittaneiden organisaatioiden hallussa olevat Europolin asiakirjat

Kun jäsenvaltio tai kolmas maa taikka Europolin kanssa yhteistyösopimuksen allekirjoittanut organisaatio vastaanottaa pyynnön, joka koskee sen hallussa olevaa Europolista peräisin olevaa asiakirjaa, Europol sitoutuu huolehtimaan siitä, että tällaiset kolmannet osapuolet kuulevat Europolia tehdäkseen päätöksen, joka ei vaaranna näiden sääntöjen tavoitteiden saavuttamista. Europol sitoutuu huolehtimaan myös siitä, että kolmannet maat tai Europolin kanssa yhteistyösopimuksen allekirjoittaneet organisaatiot eivät luovuta kyseistä asiakirjaa ilman Europolin kirjallista suostumusta. Europol varmistaa, että tämä velvollisuus tuodaan ilmi yhteistyösopimuksissa, joita se tekee kolmansien maiden ja organisaatioiden kanssa.

Jäsenvaltiot voivat vaihtoehtoisesti toimittaa pyynnön edelleen Europolille.

6 artikla

Hakemukset

1.   Hakemus saada tutustua asiakirjoihin on esitettävä kirjallisesti, sähköinen muoto mukaan luettuna, jollain Europol-yleissopimuksen 33 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista kielistä ja riittävän täsmällisesti, jotta asiakirja on Europolin tunnistettavissa. Hakijan ei tarvitse perustella hakemusta.

2.   Jos hakemus ei ole riittävän täsmällinen, Europol pyytää hakijaa toimittamaan lisätietoja, joiden perusteella pyydetyt asiakirjat voidaan tunnistaa; jäljempänä 7 artiklassa säädetty vastausaika alkaa vasta siitä ajankohdasta, jolloin Europol on vastaanottanut tällaiset lisätiedot.

3.   Jos hakemus koskee erittäin pitkää asiakirjaa tai erittäin suurta määrää asiakirjoja, Europol voi neuvotella hakijan kanssa kohtuullisen ratkaisun löytämiseksi.

4.   Europol antaa kansalaisille tietoa ja neuvoja siitä, miten ja minne voidaan tehdä hakemus saada tutustua asiakirjoihin. Neuvontaa annetaan Europolin Internet-sivustolla.

7 artikla

Alkuperäisten hakemusten käsittely

1.   Asiakirjoihin tutustumista koskevat hakemukset käsitellään välittömästi. Hakijalle lähetetään vastaanottoilmoitus. Kolmenkymmenen työpäivän kuluessa hakemuksen kirjaamisesta Europol joko päättää antaa pyydetyn asiakirjan tutustuttavaksi ja antaa asiakirjan tutustuttavaksi 10 artiklan mukaisesti tässä määräajassa tai ilmoittaa kirjallisesti, mistä syystä hakemus on hylätty kokonaan tai osittain, sekä hakijan oikeudesta tehdä uudistettu hakemus tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2.   Poikkeuksellisesti esimerkiksi silloin, kun hakemus koskee erittäin pitkää asiakirjaa tai erittäin suurta määrää asiakirjoja, 1 kohdassa säädettyä määräaikaa voidaan jatkaa kolmellakymmenellä työpäivällä edellyttäen, että hakijalle ilmoitetaan tästä ennakolta ja että lykkäys perustellaan yksityiskohtaisesti.

3.   Jos hakemus hylätään kokonaan tai osittain, hakija voi kolmenkymmenen työpäivän kuluessa siitä, kun hän on vastaanottanut Europolin vastauksen, tehdä uudistetun hakemuksen ja pyytää Europolia tarkistamaan kantaansa.

4.   Jos Europol ei anna vastausta asetetussa määräajassa, hakija voi tehdä uudistetun hakemuksen.

8 artikla

Uudistettujen hakemusten käsittely

1.   Uudistetut hakemukset käsitellään välittömästi. Kolmenkymmenen työpäivän kuluessa hakemuksen kirjaamisesta Europol joko päättää antaa pyydetyn asiakirjan tutustuttavaksi ja antaa asiakirjan tutustuttavaksi 10 artiklan mukaisesti tässä määräajassa tai ilmoittaa kirjallisesti, mistä syystä hakemus on hylätty kokonaan tai osittain.

2.   Poikkeuksellisesti esimerkiksi silloin, kun hakemus koskee erittäin pitkää asiakirjaa tai erittäin suurta määrää asiakirjoja, 1 kohdassa säädettyä määräaikaa voidaan jatkaa kolmellakymmenellä työpäivällä edellyttäen, että hakija saa perustellun ilmoituksen tästä etukäteen.

9 artikla

Salaisiksi luokitellut Europolin asiakirjat

1.   Salaisiksi luokiteltuja Europolin asiakirjoja koskevia, 7 ja 8 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisia hakemuksia käsittelevät vain ne Europolissa työskentelevät henkilöt, joilla on oikeus perehtyä näihin asiakirjoihin Europolin turvaohjekirjan mukaisesti.

2.   Salaisiksi luokiteltuja Europolin asiakirjoja ei automaattisesti kieltäydytä luovuttamasta tutustuttaviksi. Jokainen salaiseksi luokiteltu asiakirja tutkitaan sen selvittämiseksi, sovelletaanko siihen jotakin 4 artiklassa säädetyistä poikkeuksista. Salaisiksi luokiteltuja asiakirjoja ei voida luovuttaa, ellei niiden salassapitoluokitusta ole poistettu salassapitosuojaa koskevien sääntöjen 10 artiklan mukaisesti. Salaisiksi luokiteltuja kolmansien osapuolten asiakirjoja luovutetaan tutustuttaviksi 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

3.   Jos Europol päättää evätä kokonaan tai osittain oikeuden tutustua salaiseksi luokiteltuun asiakirjaan, sen on perusteltava päätöksensä tavalla, joka ei vahingoita 4 artiklassa suojeltuja etuja.

10 artikla

Asiakirjaan tutustuminen hakemuksen perusteella

1.   Hakija saa tutustua asiakirjoihin toivomuksensa mukaan siten, että hänelle toimitetaan niistä jäljennös, mukaan luettuna sähköisessä muodossa, jos sellainen on saatavissa. Alle kahdenkymmenen A4-kokoisen sivun kopiointi ja asiakirjaan tutustuminen suoraan sähköisessä muodossa on maksutonta. Muuten todelliset kopiointi- ja lähetyskulut veloitetaan hakijalta.

2.   Jos Europol tai kyseinen kolmas osapuoli on jo luovuttanut asiakirjan ja se on helposti hakijan saatavilla, Europol voi täyttää asiakirjan tutustuttavaksi antamiseen liittyvät velvollisuutensa tiedottamalla hakijalle, miten hän voi saada asiakirjan.

3.   Asiakirjat toimitetaan sellaisena toisintona ja sellaisessa muodossa, jossa ne ovat (mukaan luettuna sähköinen tai muu muoto, kuten pistekirjoitus, tavallista suurempi tekstikoko tai nauha) ja yhdellä niistä kielistä, joista toisintoja on saatavilla, ottaen hakijan toivomukset huomioon.

11 artikla

Asiakirjaan tutustuminen suoraan sähköisessä muodossa

1.   Europol tarjoaa pääsyn yleisön saatavilla olevista asiakirjoista muodostuvaan rekisteriin ja tarjoaa asiakirjat saataville suoraan sähköisessä muodossa aina, kun se on mahdollista.

2.   Erityisesti lainsäädäntöasiakirjojen, toisin sanoen asiakirjojen, jotka on laadittu tai vastaanotettu lainsäädännöllisesti sitovien säädösten antamiseen liittyvien menettelyjen yhteydessä, olisi oltava suoraan saatavilla, jollei 4 artiklassa toisin säädetä.

12 artikla

Täytäntöönpano

Nämä säännöt pannaan täytäntöön Europolin johtajan päätöksellä, jossa esitetään erityisesti pääpiirteittäin Europolin elinten osallistuminen näihin asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten käsittelyyn.

13 artikla

Tiedotus

Europol toteuttaa vaadittavat toimenpiteet, joilla yleisölle tiedotetaan sen näiden sääntöjen mukaisista oikeuksista.

14 artikla

Asiakirjojen jäljentäminen

Näillä säännöillä ei rajoiteta sellaisten olemassa olevien tekijänoikeussääntöjen soveltamista, jotka saattavat rajoittaa kolmannen osapuolen oikeutta jäljentää tai hyödyntää luovutettuja asiakirjoja.

15 artikla

Voimaantulo

Nämä säännöt tulevat voimaan 19 päivänä huhtikuuta 2007.

Annettu Haagissa 20 päivänä maaliskuuta 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Hallintoneuvoston puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

1

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/41

---

Euron kurssi (1)

28. maaliskuuta 2007

(2007/C 72/18)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3348 |
| JPY | Japanin jeniä | 156,38 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4493 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,67950 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3190 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6164 |
| ISK | Islannin kruunua | 88,31 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,1335 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5807 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,075 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 249,16 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7097 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8836 |
| RON | Romanian leuta | 3,3665 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,518 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,8612 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6532 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5477 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,4293 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8702 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0260 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 254,11 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,7390 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,3173 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3825 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 212,75 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6213 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 64,471 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,6950 |
| THB | Thaimaan bahtia | 42,711 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3348

JPY

Japanin jeniä

156,38

DKK

Tanskan kruunua

7,4493

GBP

Englannin puntaa

0,67950

SEK

Ruotsin kruunua

9,3190

CHF

Sveitsin frangia

1,6164

ISK

Islannin kruunua

88,31

NOK

Norjan kruunua

8,1335

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5807

CZK

Tšekin korunaa

28,075

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

249,16

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7097

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,8836

RON

Romanian leuta

3,3665

SKK

Slovakian korunaa

33,518

TRY

Turkin liiraa

1,8612

AUD

Australian dollaria

1,6532

CAD

Kanadan dollaria

1,5477

HKD

Hongkongin dollaria

10,4293

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8702

SGD

Singaporin dollaria

2,0260

KRW

Etelä-Korean wonia

1 254,11

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,7390

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,3173

HRK

Kroatian kunaa

7,3825

IDR

Indonesian rupiaa

12 212,75

MYR

Malesian ringgitiä

4,6213

PHP

Filippiinien pesoa

64,471

RUB

Venäjän ruplaa

34,6950

THB

Thaimaan bahtia

42,711

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/42

---

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 144. kokouksessaan 25. päivänä lokakuuta 2006 antama lausunto asiaan COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez liittyvästä päätösluonnoksesta

Esittelijä: Ruotsi

(2007/C 72/19)

| 1. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ilmoitettu yrityskauppa on komission asetuksen (EY) N:o 132/2004 (1) 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu yrityskeskittymä. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ilmoitettu yrityskauppa on komission asetuksen (EY) N:o 132/2004 (1) 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu yrityskeskittymä.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat määritellään Belgian kaasualan osalta seuraavasti:






  (a) | kaasutoimitusten osalta tuotemarkkinat jaetaan kaksiin erillisiin tuotemarkkinoihin eli L-kaasun ja H-kaasun markkinoihin; |
| --- | --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat määritellään Belgian kaasualan osalta seuraavasti:

(a)

kaasutoimitusten osalta tuotemarkkinat jaetaan kaksiin erillisiin tuotemarkkinoihin eli L-kaasun ja H-kaasun markkinoihin;

| (b) | kaasutoimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille; |
| --- | --- |

(b)

kaasutoimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille;

| (c) | kaasutoimitukset sähköntuottajille/kaasuvoimalaitoksille; |
| --- | --- |

(c)

kaasutoimitukset sähköntuottajille/kaasuvoimalaitoksille;

| (d) | kaasutoimitukset suurille teollisuusasiakkaille; |
| --- | --- |

(d)

kaasutoimitukset suurille teollisuusasiakkaille;

| (e) | kaasutoimitukset pienille teollisuus- ja yritysasiakkaille; |
| --- | --- |

(e)

kaasutoimitukset pienille teollisuus- ja yritysasiakkaille;

| (f) | kaasutoimitukset kotitalouksille; |
| --- | --- |

(f)

kaasutoimitukset kotitalouksille;

| (g) | maakaasun myynti jakelukeskuksesta. |
| --- | --- |

(g)

maakaasun myynti jakelukeskuksesta.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset maantieteelliset markkinat määritellään Belgian kaasualan osalta seuraavasti:






  (a) | kaasutoimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille — kansalliset maantieteelliset markkinat; |
| --- | --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset maantieteelliset markkinat määritellään Belgian kaasualan osalta seuraavasti:

(a)

kaasutoimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille — kansalliset maantieteelliset markkinat;

| (b) | kaasutoimitukset sähköntuottajille — kansalliset maantieteelliset markkinat; |
| --- | --- |

(b)

kaasutoimitukset sähköntuottajille — kansalliset maantieteelliset markkinat;

| (c) | kaasutoimitukset suurille teollisuusasiakkaille — kansalliset maantieteelliset markkinat; |
| --- | --- |

(c)

kaasutoimitukset suurille teollisuusasiakkaille — kansalliset maantieteelliset markkinat;

| (d) | kaasutoimitukset pienille teollisuus- ja yritysasiakkaille — kansalliset maantieteelliset markkinat; |
| --- | --- |

(d)

kaasutoimitukset pienille teollisuus- ja yritysasiakkaille — kansalliset maantieteelliset markkinat;

| (e) | kaasutoimitukset kotitalouksille — kansalliset tai alueelliset maantieteelliset markkinat;
  jos nämä markkinat katsotaan alueellisiksi, merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat vain L-kaasun Brysselin pääkaupunkialueella; |
| --- | --- |

(e)

kaasutoimitukset kotitalouksille — kansalliset tai alueelliset maantieteelliset markkinat;

jos nämä markkinat katsotaan alueellisiksi, merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat vain L-kaasun Brysselin pääkaupunkialueella;

| (f) | maakaasun myynti jakelukeskuksessa — Belgiassa sijaitseva jakelukeskus ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva jakelukeskus. |
| --- | --- |

(f)

maakaasun myynti jakelukeskuksessa — Belgiassa sijaitseva jakelukeskus ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva jakelukeskus.

Jäsenvaltioiden enemmistö on samaa mieltä ja vähemmistö eri mieltä kohdasta f.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat määritellään Ranskan kaasualan osalta seuraavasti:






  (a) | tuotemarkkinat jaetaan pohjoisen vyöhykkeen kaasutoimitusten osalta kaksiin erillisiin tuotemarkkinoihin eli L-kaasun ja H-kaasun markkinoihin; |
| --- | --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat määritellään Ranskan kaasualan osalta seuraavasti:

(a)

tuotemarkkinat jaetaan pohjoisen vyöhykkeen kaasutoimitusten osalta kaksiin erillisiin tuotemarkkinoihin eli L-kaasun ja H-kaasun markkinoihin;

| (b) | kaasutoimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille; |
| --- | --- |

(b)

kaasutoimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille;

| (c) | kaasutoimitukset sähköntuottajille/kaasuvoimalaitoksille; |
| --- | --- |

(c)

kaasutoimitukset sähköntuottajille/kaasuvoimalaitoksille;

| (d) | kaasutoimitukset suurille teollisuus- ja yritysasiakkaille (jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa); |
| --- | --- |

(d)

kaasutoimitukset suurille teollisuus- ja yritysasiakkaille (jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa);

| (e) | kaasutoimitukset pienille teollisuusasiakkaille (jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa); |
| --- | --- |

(e)

kaasutoimitukset pienille teollisuusasiakkaille (jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa);

| (f) | kaasutoimitukset kotitalouksille (jotka saavat 1. heinäkuuta 2007 oikeuden valita toimittajansa). |
| --- | --- |

(f)

kaasutoimitukset kotitalouksille (jotka saavat 1. heinäkuuta 2007 oikeuden valita toimittajansa).

| 5. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määrittely perustuu Ranskan kaasualan osalta alueellisiin tasapainotusvyöhykkeisiin, joista kukin muodostaa merkitykselliset maantieteelliset markkinat kaikille kohdassa 4 yksilöidyille tuotemarkkinoille. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määrittely perustuu Ranskan kaasualan osalta alueellisiin tasapainotusvyöhykkeisiin, joista kukin muodostaa merkitykselliset maantieteelliset markkinat kaikille kohdassa 4 yksilöidyille tuotemarkkinoille.

| 6. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat määritellään Belgian sähköalan osalta seuraavasti:






  (a) | sähkön tuotanto ja tukkujakelu; |
| --- | --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat määritellään Belgian sähköalan osalta seuraavasti:

(a)

sähkön tuotanto ja tukkujakelu;

| (b) | sähkökaupan markkinat; |
| --- | --- |

(b)

sähkökaupan markkinat;

| (c) | tasesähkö ja liitännäispalvelut; |
| --- | --- |

(c)

tasesähkö ja liitännäispalvelut;

| (d) | toimitukset suurille yritys- ja teollisuusasiakkaille (›70kV); |
| --- | --- |

(d)

toimitukset suurille yritys- ja teollisuusasiakkaille (›70kV);

| (e) | toimitukset pienille yritys- ja teollisuusasiakkaille (‹70kV); |
| --- | --- |

(e)

toimitukset pienille yritys- ja teollisuusasiakkaille (‹70kV);

| (f) | toimitukset kotitalouksille. |
| --- | --- |

(f)

toimitukset kotitalouksille.

| 7. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset maantieteelliset markkinat määritellään Belgian sähköalan osalta seuraavasti:






  (a) | sähkön tuotanto ja tukkujakelu — kansalliset maantieteelliset markkinat; |
| --- | --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset maantieteelliset markkinat määritellään Belgian sähköalan osalta seuraavasti:

(a)

sähkön tuotanto ja tukkujakelu — kansalliset maantieteelliset markkinat;

| (b) | sähkökaupan markkinat — kansalliset maantieteelliset markkinat; |
| --- | --- |

(b)

sähkökaupan markkinat — kansalliset maantieteelliset markkinat;

| (c) | tasesähkö ja liitännäispalvelut — kansalliset maantieteelliset markkinat; |
| --- | --- |

(c)

tasesähkö ja liitännäispalvelut — kansalliset maantieteelliset markkinat;

| (d) | toimitukset suurille yritys- ja teollisuusasiakkaille — kansalliset maantieteelliset markkinat; |
| --- | --- |

(d)

toimitukset suurille yritys- ja teollisuusasiakkaille — kansalliset maantieteelliset markkinat;

| (e) | toimitukset pienille teollisuus- ja yritysasiakkaille — kansalliset maantieteelliset markkinat; |
| --- | --- |

(e)

toimitukset pienille teollisuus- ja yritysasiakkaille — kansalliset maantieteelliset markkinat;

| (f) | toimitukset kotitalouksille, joilla on oikeus valita toimittajansa — alueelliset tai kansalliset maantieteelliset markkinat (jätetty avoimeksi). |
| --- | --- |

(f)

toimitukset kotitalouksille, joilla on oikeus valita toimittajansa — alueelliset tai kansalliset maantieteelliset markkinat (jätetty avoimeksi).

| 8. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat määritellään Ranskan kaukolämmön osalta seuraavasti:






  — | kaukolämpöverkkojen hallinnointia koskevan palvelutehtävän siirtämisen markkinat. |
| --- | --- | --- |

8.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat määritellään Ranskan kaukolämmön osalta seuraavasti:

—

kaukolämpöverkkojen hallinnointia koskevan palvelutehtävän siirtämisen markkinat.

| 9. | a. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset maantieteelliset markkinat määritellään Ranskan kaukolämmön osalta seuraavasti:






  — | kaukolämpöverkkojen siirretyn hallinnoinnin markkinat — kansalliset maantieteelliset markkinat. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset maantieteelliset markkinat määritellään Ranskan kaukolämmön osalta seuraavasti:

—

kaukolämpöverkkojen siirretyn hallinnoinnin markkinat — kansalliset maantieteelliset markkinat.

| b. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa ei ole tarpeen tehdä päätelmiä merkityksellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden määritelmästä siltä osin kuin on kyse mahdollisista horisontaalisista päällekkäisyyksistä tai vertikaalisesta suhteesta keskittymän osapuolten välillä Luxemburgissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa ja Unkarissa. |
| --- | --- |

b.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa ei ole tarpeen tehdä päätelmiä merkityksellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden määritelmästä siltä osin kuin on kyse mahdollisista horisontaalisista päällekkäisyyksistä tai vertikaalisesta suhteesta keskittymän osapuolten välillä Luxemburgissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa ja Unkarissa.

| 10. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä on omiaan olennaisesti estämään tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla ja ETA:ssa seuraavien markkinoiden osalta:
  Belgiassa:






  (a) | kaasutoimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille; |
| --- | --- | --- |

10.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä on omiaan olennaisesti estämään tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla ja ETA:ssa seuraavien markkinoiden osalta:

Belgiassa:

(a)

kaasutoimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille;

| (b) | kaasutoimitukset sähköntuottajille; |
| --- | --- |

(b)

kaasutoimitukset sähköntuottajille;

| (c) | kaasutoimitukset suurille teollisuusasiakkaille; |
| --- | --- |

(c)

kaasutoimitukset suurille teollisuusasiakkaille;

| (d) | kaasutoimitukset pienille teollisuusasiakkaille; |
| --- | --- |

(d)

kaasutoimitukset pienille teollisuusasiakkaille;

| (e) | kaasutoimitukset kotitalouksille; |
| --- | --- |

(e)

kaasutoimitukset kotitalouksille;

| (f) | sähkön tuotanto ja tukkukauppa; |
| --- | --- |

(f)

sähkön tuotanto ja tukkukauppa;

| (g) | tasesähkö ja liitännäispalvelut; |
| --- | --- |

(g)

tasesähkö ja liitännäispalvelut;

| (h) | sähkötoimitukset suurille teollisuusasiakkaille; |
| --- | --- |

(h)

sähkötoimitukset suurille teollisuusasiakkaille;

| (i) | sähkötoimitukset pienille teollisuusasiakkaille; |
| --- | --- |

(i)

sähkötoimitukset pienille teollisuusasiakkaille;

| (j) | sähkötoimitukset kotitalouksille. |
| --- | --- |

(j)

sähkötoimitukset kotitalouksille.

Ranskassa:

| (a) | H-kaasun toimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille pohjoisella ja itäisellä vyöhykkeellä sekä L-kaasun toimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille pohjoisella vyöhykkeellä; |
| --- | --- |

(a)

H-kaasun toimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille pohjoisella ja itäisellä vyöhykkeellä sekä L-kaasun toimitukset välittäjinä toimiville jälleenmyyjille pohjoisella vyöhykkeellä;

| (b) | (i) H-kaasun toimitukset sähköntuottajille pohjoisella ja itäisellä vyöhykkeellä ja (ii) L-kaasun toimitukset sähköntuottajille pohjoisella vyöhykkeellä; |
| --- | --- |

(b)

(i) H-kaasun toimitukset sähköntuottajille pohjoisella ja itäisellä vyöhykkeellä ja (ii) L-kaasun toimitukset sähköntuottajille pohjoisella vyöhykkeellä;

| (c) | H-kaasun toimitukset suurille teollisuusasiakkaille, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa, pohjoisella, itäisellä, läntisellä ja eteläisellä vyöhykkeellä; |
| --- | --- |

(c)

H-kaasun toimitukset suurille teollisuusasiakkaille, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa, pohjoisella, itäisellä, läntisellä ja eteläisellä vyöhykkeellä;

| (d) | H-kaasun toimitukset pienille teollisuusasiakkaille, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa, pohjoisella, itäisellä, läntisellä, eteläisellä ja lounaisella vyöhykkeellä; |
| --- | --- |

(d)

H-kaasun toimitukset pienille teollisuusasiakkaille, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa, pohjoisella, itäisellä, läntisellä, eteläisellä ja lounaisella vyöhykkeellä;

| (e) | L-kaasun toimitukset pohjoisella vyöhykkeellä (i) suurille teollisuusasiakkaille, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa, ja (ii) pienille teollisuusasiakkaille, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa; |
| --- | --- |

(e)

L-kaasun toimitukset pohjoisella vyöhykkeellä (i) suurille teollisuusasiakkaille, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa, ja (ii) pienille teollisuusasiakkaille, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan valita toimittajansa;

| (f) | (i) H-kaasun toimitukset kotitalouksille 1. heinäkuuta 2007 alkaen pohjoisella, itäisellä, läntisellä, eteläisellä ja lounaisella vyöhykkeellä ja (ii) L-kaasun toimitukset kotitalouksille 1. heinäkuuta 2007 alkaen pohjoisella vyöhykkeellä; |
| --- | --- |

(f)

(i) H-kaasun toimitukset kotitalouksille 1. heinäkuuta 2007 alkaen pohjoisella, itäisellä, läntisellä, eteläisellä ja lounaisella vyöhykkeellä ja (ii) L-kaasun toimitukset kotitalouksille 1. heinäkuuta 2007 alkaen pohjoisella vyöhykkeellä;

| (g) | kaukolämpöverkkojen hallinnointia koskevan palvelutehtävän siirtämisen markkinat. |
| --- | --- |

(g)

kaukolämpöverkkojen hallinnointia koskevan palvelutehtävän siirtämisen markkinat.

| 11. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että sitoumukset ovat riittäviä poistamaan merkittävät kilpailun esteet kohdassa 10 yksilöidyiltä markkinoilta. Jäsenvaltioiden enemmistö on asiasta yhtä mieltä ja vähemmistö eri mieltä. |
| --- | --- |

11.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että sitoumukset ovat riittäviä poistamaan merkittävät kilpailun esteet kohdassa 10 yksilöidyiltä markkinoilta. Jäsenvaltioiden enemmistö on asiasta yhtä mieltä ja vähemmistö eri mieltä.

| 12. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla varsinkaan sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa sekä ETA-sopimuksen 57 artiklassa tarkoitetun määräävän aseman luomisen tai vahvistamisen tuloksena, jos osapuolet noudattavat antamiaan sitoumuksia kaikilta osin. Jäsenvaltioiden enemmistö on asiasta yhtä mieltä ja vähemmistö eri mieltä. |
| --- | --- |

12.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla varsinkaan sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa sekä ETA-sopimuksen 57 artiklassa tarkoitetun määräävän aseman luomisen tai vahvistamisen tuloksena, jos osapuolet noudattavat antamiaan sitoumuksia kaikilta osin. Jäsenvaltioiden enemmistö on asiasta yhtä mieltä ja vähemmistö eri mieltä.

| 13. | Neuvoa-antava komitea pyytää komissiota ottamaan huomioon kaikki muut keskustelussa esiin tuodut seikat. |
| --- | --- |

13.

Neuvoa-antava komitea pyytää komissiota ottamaan huomioon kaikki muut keskustelussa esiin tuodut seikat.

---

(1)  EUVL L 21, 28.1.2004, s. 5.

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/45

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa — COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti (1))

(2007/C 72/20)

Komissio vastaanotti 10. toukokuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2), jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritykset Gaz de France ja Suez sulautuvat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä vaihtamalla osakkeita.

Komissio totesi 19. kesäkuuta 2006 tehdyssä päätöksessään, että kyseisen keskittymän soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan oli vakavia syitä epäillä. Komissio aloitti sen vuoksi sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn.

Osapuolille lähetettiin 18. elokuuta 2006 väitetiedoksianto, johon niitä pyydettiin vastaamaan 1. syyskuuta 2006 mennessä. Osapuolille myönnettiin samana päivänä oikeus tutustua asiakirja-aineistoon, jota täydennettiin 21. elokuuta 2006. Osapuolet vastasivat väitetiedoksiantoon määräaikaan mennessä.

Osapuolille annettiin 9. lokakuuta ja 20. lokakuuta 2006 jälleen tilaisuus tutustua asiakirja-aineistoon, jotta niillä olisi sulautuma-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti tilaisuus esittää huomautuksia niitä vastaan esitetyistä väitteistä.

Osapuolet eivät pyytäneet tilaisuutta yksityiskohtaisempien kannanottojen esittämiseen suullisessa kuulemisessa.

Monet keskittymän osapuolten kilpailijat ja asiakkaat saivat luvan osallistua menettelyyn sulautuma-asetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisina kolmansina, joilla on asiassa riittävä etu. Ne saivat tiedon menettelyn luonteesta ja kohteesta väitetiedoksiannon julkisten toisintojen perusteella. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja hylkäsi kuitenkin Euroopan julkisen alan ammattiliittojen federaation pyynnön väitetiedoksiannon julkisen toisinnon toimittamisesta sille. Neuvonantaja otti tässä yhteydessä huomioon erityisesti sen, että Euroopan julkisen alan ammattiliittojen federaatio ei ole komission asetuksen (EY) N:o 802/2004 (3) 11 artiklan c alakohdassa tarkoitettu asianomaisen yrityksen työntekijöiden hyväksytty edustaja eikä kyseisessä alakohdassa tarkoitettu kuluttajajärjestö, sekä sen, ettei se ole myöskään osoittanut, että sillä olisi menettelyssä riittävä etu.

Osapuolet tarjosivat 20. syyskuuta 2006 sitoumuksia väitetiedoksiannossa esille otettujen kilpailuongelmien ratkaisemiseksi. Sitoumuksista laadittiin markkinatesti. Markkinatutkimuksen tulokset osoittivat, että sitoumukset eivät olleet riittäviä komission havaitsemien kilpailuongelmien poistamiseksi. Osapuolet saivat välittömästi tilaisuuden tutustua niihin markkinatestiin osallistuneiden antamien vastausten osiin, joita ei ollut luokiteltu luottamuksellisiksi. Kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa ei ole pyydetty tarkistamaan markkinatutkimuksen puolueettomuutta.

Komissio päätti 10. lokakuuta 2006 osapuolten suostumuksella pidentää menettelyä viidellä työpäivällä sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

Osapuolet toimittivat sen jälkeen 13. lokakuuta 2006 uudet muutetut sitoumukset vielä ratkaisematta olleiden kilpailuongelmien ratkaisemiseksi. Osapuolet ovat ilmoittaneet näiden sitoumusten korvaavan 20. syyskuuta 2006 toimitetut sitoumukset.

Päätösluonnoksessa todetaan, että ehdotettu keskittymä ei estä merkittävästi tehokasta kilpailua ja soveltuu sen vuoksi yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan, kuitenkin sillä varauksella, että 13. lokakuuta 2006 toimitettuja sitoumuksia noudatetaan kaikilta osin.

Voidaan todeta, että kaikki tähän menettelyyn osallistuvat ovat voineet käyttää oikeuttaan tulla kuulluiksi.

Brysselissä 30. lokakuuta 2006

Serge DURANDE

---

(1)  EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21.

1

(2)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 133, 30.4.2004, s. 1.

3

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/46

---

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 139. kokouksessaan 7. huhtikuuta 2006 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring

Esittelijä: Luxemburg

(2007/C 72/21)

| 1. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän ja että sillä on yhteisönlaajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän ja että sillä on yhteisönlaajuinen ulottuvuus.

| 2. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat ovat seuraavat:






  a) | matkaviestintäpalvelujen tarjoaminen loppukäyttäjille |
| --- | --- | --- |

2.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat ovat seuraavat:

a)

matkaviestintäpalvelujen tarjoaminen loppukäyttäjille

| b) | laskevan liikenteen palvelujen tukkukauppa |
| --- | --- |

b)

laskevan liikenteen palvelujen tukkukauppa

| c) | kansainvälisten verkkovierailujen tukkukauppa. |
| --- | --- |

c)

kansainvälisten verkkovierailujen tukkukauppa.

Vähemmistö on eri mieltä kohdasta a. Vähemmistö pidättäytyy äänestämästä kohdasta c.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat kansallisia. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tämän toimenpiteen tarkastelussa merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat kansallisia.

| 4. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että ilmoitettu toimenpide aiheuttaisi Itävallan markkinoilla koordinoimattomia vaikutuksia, jotka kohdistuisivat matkaviestintäpalvelujen tarjoamiseen loppukäyttäjille ja aiheuttaisivat merkittävän esteen tehokkaalle kilpailulle kyseisillä markkinoilla. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että ilmoitettu toimenpide aiheuttaisi Itävallan markkinoilla koordinoimattomia vaikutuksia, jotka kohdistuisivat matkaviestintäpalvelujen tarjoamiseen loppukäyttäjille ja aiheuttaisivat merkittävän esteen tehokkaalle kilpailulle kyseisillä markkinoilla. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että T-Mobilen tehokkuusarviot tuskin toteutuvat keskittymän jälkeen. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että T-Mobilen tehokkuusarviot tuskin toteutuvat keskittymän jälkeen.

| 6. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että osapuolten antamat sitoumukset ovat riittävät todettujen kilpailuongelmien poistamiseksi, ja tämän vuoksi keskittymä olisi todettava yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Vähemmistö on eri mieltä. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että osapuolten antamat sitoumukset ovat riittävät todettujen kilpailuongelmien poistamiseksi, ja tämän vuoksi keskittymä olisi todettava yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Vähemmistö on eri mieltä.

| 7. | Neuvoa-antava komitea pyytää komissiota ottamaan huomioon kaikki muut keskustelussa esiin tuodut seikat. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea pyytää komissiota ottamaan huomioon kaikki muut keskustelussa esiin tuodut seikat.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/47

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiasta COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti
   (1)
  )

(2007/C 72/22)

Komissio vastaanotti 21.9.2005 ilmoituksen ehdotetusta keskittymästä neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) 4 artiklan mukaisesti. Ilmoituksen mukaan T-Mobile Austria GmbH (”T-Mobile”, Itävalta), joka kuuluu saksalaiseen yritysryhmään Deutsche Telekom AG (”DTAG”), aikoo hankkia omistukseensa kaikki osakkeet yrityksestä nimeltä Tele.ring Unternehmensgruppe (”TeleRing”, Itävalta) neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan tarkoittamassa merkityksessä.

Tutkinnan ensimmäisen vaiheen lopussa komissio totesi, että yrityskeskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan oli vakavia epäilyjä. Epäilyjä heräsi etenkin siitä syystä, että TeleRing katsottiin markkinoiden aktiivisimmaksi, hintoja alaspäin vetäväksi kilpailijaksi, koska se muun muassa pyrki voimakkaasti saamaan riittävän laajan asiakaskunnan päästäkseen hyödyntämään täysimittaisen 2G-matkapuhelinverkon huomattavia mittakaavaetuja.

Tämän vuoksi komissio aloitti 14.11.2005 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn T-Mobilen 19.10.2005 ehdottamista sitoumuksista huolimatta.

T-Mobile ei pyytänyt saada tutustua komission hallussa oleviin keskeisiin asiakirjoihin EY:n yrityskeskittymien valvontamenettelyjä koskevien parhaiden käytänteiden 7.2 luvun mukaisesti.

T-Mobile toimitti 1.12.2005 muutetun sitoumusehdotuksen.

T-Mobilelle lähetettiin 8.2.2006 väitetiedoksianto, johon se vastasi 27.2.2006. Samana päivänä annettiin lupa tutustua asiakirja-aineistoon. TeleRing toimitti omat kommenttinsa väitetiedoksiantoon 1.3.2006.

Osapuolet eivät pyytäneet tilaisuutta esittää väitteitä suullisessa kuulemisessa.

T-Mobilen suostumuksesta komissio teki 21.2.2006 sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisen päätöksen menettelyn jatkamisesta 20 työpäivällä.

T-Mobile toimitti 3.3.2006 parannetun version sitoumuksistaan, joista tehtiin markkinaselvitys. Markkinaselvityksen tulos oli pääasiassa myönteinen.

Minua ei ole pyydetty vahvistamaan markkinaselvityksen puolueettomuutta.

Ehdotettujen sitoumusten ja markkinaselvityksen tuloksista tehdyn analyysin perusteella päätösluonnoksessa todetaan, että ehdotettu keskittymä soveltuu yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan, jos annettuja sitoumuksia noudatetaan täysimääräisesti.

Edellä esitetyn perusteella katson, että tässä asiassa on noudatettu osapuolten kuulluksi tulemista koskevia oikeuksia.

Brysselissä 18.4.2006

Serge DURANDE

---

(1)  EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21

1

(2)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

2

---

V Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/48

---

EFTAn valvontaviranomaisen 15. marraskuuta 2006 Liechtensteinin ruhtinaskuntaa vastaan nostama kanne

(Asia E-5/06)

(2007/C 72/23)

EFTAn valvontaviranomainen, Rue Belliard 35, B-1040 Bryssel, asiamiehinään Niels Fenger ja Arne Torsten Andersen, on nostanut 15. marraskuuta 2006 EFTAn tuomioistuimessa kanteen Liechtensteinin ruhtinaskuntaa vastaan.

Kantaja vaatii, että tuomioistuin

| 1. | julistaisi, että Liechtensteinin ruhtinaskunta on laiminlyönyt ETA-sopimuksen liitteessä VI olevassa 1 kohdassa tarkoitetun säädöksen (neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla 1, 19 artiklan 1 ja 2 kohdan, 25 artiklan 1 kohdan ja 28 artiklan 1 kohdan mukaiset velvoitteensa; sekä |
| --- | --- |

1.

julistaisi, että Liechtensteinin ruhtinaskunta on laiminlyönyt ETA-sopimuksen liitteessä VI olevassa 1 kohdassa tarkoitetun säädöksen (neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla 1, 19 artiklan 1 ja 2 kohdan, 25 artiklan 1 kohdan ja 28 artiklan 1 kohdan mukaiset velvoitteensa; sekä

| 2. | määräisi Liechtensteinin ruhtinaskunnan maksamaan oikeuskäsittelystä aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

2.

määräisi Liechtensteinin ruhtinaskunnan maksamaan oikeuskäsittelystä aiheutuvat kustannukset.

Oikeusperusta ja taustatiedot sekä kanteen tueksi esitetyt oikeusseikkoja koskevat väitteet:

| — | Käsiteltävänä oleva asia koskee Liechtensteinin Hilflosenentschädigung –avustusta henkilöille, jotka tarvitsevat pysyvästi merkittävää apua ulkopuolisilta tai henkilökohtaista tukea jokapäiväisistä toiminnoista suoriutumiseksi. Avustuksella ei korvata muita sosiaalietuuksia ja se myönnetään tuloista riippumatta. Se ei liity valtion aiemmin myöntämiin tukiin eikä saajan edellytetä olevan sairas. |
| --- | --- |

—

Käsiteltävänä oleva asia koskee Liechtensteinin Hilflosenentschädigung –avustusta henkilöille, jotka tarvitsevat pysyvästi merkittävää apua ulkopuolisilta tai henkilökohtaista tukea jokapäiväisistä toiminnoista suoriutumiseksi. Avustuksella ei korvata muita sosiaalietuuksia ja se myönnetään tuloista riippumatta. Se ei liity valtion aiemmin myöntämiin tukiin eikä saajan edellytetä olevan sairas.

| — | Liechtensteinin lainsäädännön mukaan avustuksen saajan on oleskeltava Liechtensteinissa. |
| --- | --- |

—

Liechtensteinin lainsäädännön mukaan avustuksen saajan on oleskeltava Liechtensteinissa.

| — | Liechtensteinin Hilflosenentschädigung on mainittu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 liitteessä II a (vrt. asetuksen 4 artiklan 2 a kohdan c alakohta ja 10 a artikla) erityisenä maksuihin perustumattomana rahaetuutena, jota ei asetuksen mukaan voi suorittaa toiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

—

Liechtensteinin Hilflosenentschädigung on mainittu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 liitteessä II a (vrt. asetuksen 4 artiklan 2 a kohdan c alakohta ja 10 a artikla) erityisenä maksuihin perustumattomana rahaetuutena, jota ei asetuksen mukaan voi suorittaa toiseen jäsenvaltioon.

| — | EFTAn valvontaviranomainen katsoo kuitenkin, että Hilflosenentschädigung olisi luokiteltava sairauden perusteella myönnettäväksi rahaetuudeksi (vrt. asetuksen 4 artiklan 1 kohta), jonka voi asetuksen 19 artiklan 1 ja 2 kohdan, 25 artiklan 1 kohdan ja 28 artiklan 1 kohdan nojalla suorittaa toiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

—

EFTAn valvontaviranomainen katsoo kuitenkin, että Hilflosenentschädigung olisi luokiteltava sairauden perusteella myönnettäväksi rahaetuudeksi (vrt. asetuksen 4 artiklan 1 kohta), jonka voi asetuksen 19 artiklan 1 ja 2 kohdan, 25 artiklan 1 kohdan ja 28 artiklan 1 kohdan nojalla suorittaa toiseen jäsenvaltioon.

| — | Avustuksen oikea luokittelu on ratkaisevan tärkeää päätettäessä, onko Liechtensteinin ruhtinaskunnalla velvollisuus myöntää etuus Liechtensteinin ulkopuolella asuville hakijoille, jotka täyttävät muut asetuksessa esitetyt edellytykset. |
| --- | --- |

—

Avustuksen oikea luokittelu on ratkaisevan tärkeää päätettäessä, onko Liechtensteinin ruhtinaskunnalla velvollisuus myöntää etuus Liechtensteinin ulkopuolella asuville hakijoille, jotka täyttävät muut asetuksessa esitetyt edellytykset.

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/49

---

EFTAn valvontaviranomaisen 18. joulukuuta 2006 Liechtensteinin ruhtinaskuntaa vastaan nostama kanne

(Asia E-6/06)

(2007/C 72/24)

EFTAn valvontaviranomainen, Rue Belliard 35, B-1040 Bryssel, asiamiehinään Niels Fenger ja Lorna Young, on nostanut 18. marraskuuta 2006 EFTAn tuomioistuimessa kanteen Liechtensteinin ruhtinaskuntaa vastaan.

Kantaja vaatii, että tuomioistuin

| 1. | julistaisi, että jättäessään hyväksymättä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä XX olevassa 32g kohdassa tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/49/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1, täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet tai jättäessään ilmoittamatta kyseisistä toimenpiteistä valvontaviranomaiselle asetetun määräajan kuluessa Liechtensteinin ruhtinaskunta on laiminlyönyt kyseisen säädöksen 14 artiklan ja ETA-sopimuksen 7 artiklan mukaiset velvoitteensa; sekä |
| --- | --- |

1.

julistaisi, että jättäessään hyväksymättä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä XX olevassa 32g kohdassa tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/49/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1, täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet tai jättäessään ilmoittamatta kyseisistä toimenpiteistä valvontaviranomaiselle asetetun määräajan kuluessa Liechtensteinin ruhtinaskunta on laiminlyönyt kyseisen säädöksen 14 artiklan ja ETA-sopimuksen 7 artiklan mukaiset velvoitteensa; sekä

| 2. | määräisi Liechtensteinin ruhtinaskunnan maksamaan oikeuskäsittelystä aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

2.

määräisi Liechtensteinin ruhtinaskunnan maksamaan oikeuskäsittelystä aiheutuvat kustannukset.

Oikeusperusta ja taustatiedot sekä kanteen tueksi esitetyt oikeusseikkoja koskevat väitteet:

| — | Asia koskee ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta annetun direktiivin täytäntöönpanon laiminlyöntiä. |
| --- | --- |

—

Asia koskee ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta annetun direktiivin täytäntöönpanon laiminlyöntiä.

| — | Liechtenstein ei ole oikeudenkäyntiä edeltäneen menettelyn aikana kiistänyt sitä, että se ei määräajan päätyttyä ollut toteuttanut toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen direktiivin täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

—

Liechtenstein ei ole oikeudenkäyntiä edeltäneen menettelyn aikana kiistänyt sitä, että se ei määräajan päätyttyä ollut toteuttanut toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen direktiivin täytäntöönpanemiseksi.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/50

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/25)

| 1. | Komissio vastaanotti 19. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla kiinalaisen yrityksen Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd kautta toimiva kiinalainen konserni China Shipbuilding Industry Corporation (China Shipbuilding), suomalainen yritys Wärtsilä Corporation (Wärtsilä) ja japanilainen yritys Mitsubishi Heavy Industries Ltd (Mitsubishi) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan äskettäin perustetussa kiinalaisessa yhteisyrityksessä Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company (JV) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 19. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla kiinalaisen yrityksen Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd kautta toimiva kiinalainen konserni China Shipbuilding Industry Corporation (China Shipbuilding), suomalainen yritys Wärtsilä Corporation (Wärtsilä) ja japanilainen yritys Mitsubishi Heavy Industries Ltd (Mitsubishi) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan äskettäin perustetussa kiinalaisessa yhteisyrityksessä Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company (JV) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | China Shipbuilding: laivojen ja merenkulun laitteiden tekninen suunnittelu, mallisuunnittelu ja valmistus, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

China Shipbuilding: laivojen ja merenkulun laitteiden tekninen suunnittelu, mallisuunnittelu ja valmistus,

| — | Wärtsilä: laivojen voimajärjestelmät, yleinen palvelujen verkosto, |
| --- | --- |

—

Wärtsilä: laivojen voimajärjestelmät, yleinen palvelujen verkosto,

| — | Mitsubishi: raskaiden koneistojen valmistus, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi: raskaiden koneistojen valmistus,

| — | JV: aluksiin tarkoitettujen kaksitahtisten hidaskäyntisten dieselmoottoreiden valmistus ja markkinointi. |
| --- | --- |

—

JV: aluksiin tarkoitettujen kaksitahtisten hidaskäyntisten dieselmoottoreiden valmistus ja markkinointi.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/51

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4590 — REWE/Delvita)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/26)

| 1. | Komissio vastaanotti 16. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalaiseen yhtymään REWE kuuluva saksalainen yritys Euro-Billa Holding AG (Euro-Billa) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan tšekkiläisessä yrityksessä Delvita a.s. (Delvita) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 16. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalaiseen yhtymään REWE kuuluva saksalainen yritys Euro-Billa Holding AG (Euro-Billa) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan tšekkiläisessä yrityksessä Delvita a.s. (Delvita) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Euro-Billa/REWE: elintarvikkeiden ja non-food-tuotteiden tukku- ja vähittäismyynti, matkailupalvelut, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Euro-Billa/REWE: elintarvikkeiden ja non-food-tuotteiden tukku- ja vähittäismyynti, matkailupalvelut,

| — | Delvita: osa Delhaize-konsernia, elintarvikkeiden ja non-food-tuotteiden vähittäiskauppa Tšekissä. |
| --- | --- |

—

Delvita: osa Delhaize-konsernia, elintarvikkeiden ja non-food-tuotteiden vähittäiskauppa Tšekissä.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4590 — REWE/Delvita seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4590 — REWE/Delvita seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/52

---

VALTIONTUKI — PORTUGALI

Valtiontuki C 55/06 (ex N 42/05) — Kalastusalan yrityksille myönnettyjen lainojen korkotuet

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/27)

Komissio on ilmoittanut 20. joulukuuta 2006, päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Portugalin tasavallalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua tukea.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 ’Legal Issues’ |
| B-1049 Brussels |
| Faksi: (32-2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 ’Legal Issues’

B-1049 Brussels

Faksi: (32-2) 295 19 42

Huomautukset toimitetaan tiedoksi Portugalin tasavallalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

Portugalin pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti 11. tammikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle uudesta tukijärjestelmästä, jolla avataan 60 miljoonan luottolimiitti kalastusalan yritysten tekemien investointien tuottavuuden lisäämiseksi niiden käyttöomaisuuden (laivasto, jalostusteollisuus ja vesiviljely) uudenaikaistamisen ja rakenteellisen uudistamisen avulla. Järjestelmän lopullisena tavoitteena on tukea vaikeuksissa olevien yritysten taloudellista elvyttämistä matalakorkoisilla luotoilla.

Luottojen perustana ovat 10. heinäkuuta 2000 ja Decreto-lein (1 artikla) julkaisemispäivän välisenä aikana tehdyt investoinnit. Tuen määrä esitetään alennuksen prosenttimääränä eli se vastaa Euroopan komission Portugalille vahvistaman viitekoron (nykyisin 3,7 %) ja luotonantajan yksittäiseltä luotonsaajalta perimän koron erotusta. Lopullisen edun määrä 2,68 prosenttia on saatu laskemalla yhteen kunkin vuoden alennusprosentit.

Maatalouden ja kalastuksen rahoitus- ja kehittämistuen instituutin IFADAPin kanssa sopimuksen tehneet rahoituslaitokset myöntävät luottoja takaisin maksettavien lainojen muodossa. Näille lainoille on vahvistettu nimelliset enimmäiskorot.

Komission arvion perusteella näyttää siltä, että ehdotettu järjestelmä ei ole yritysten pelastamiselle ja rakenneuudistuksille myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen eräiden vaatimusten mukainen:

| a) | Portugalin viranomaisten soveltamilla tukikelpoisuusperusteilla ei voida osoittaa, että mahdolliset edunsaajat ovat suuntaviivoissa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä. |
| --- | --- |

a)

Portugalin viranomaisten soveltamilla tukikelpoisuusperusteilla ei voida osoittaa, että mahdolliset edunsaajat ovat suuntaviivoissa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä.

| b) | Portugalin viranomaiset eivät vaadi yrityksen taloudellisesta toiminnasta asianmukaista rakenneuudistussuunnitelmaa. |
| --- | --- |

b)

Portugalin viranomaiset eivät vaadi yrityksen taloudellisesta toiminnasta asianmukaista rakenneuudistussuunnitelmaa.

| c) | Portugalin viranomaiset eivät ole toimittaneet tietoja siitä, miten on tarkoitus noudattaa edellytyksiä aiheettoman kilpailun vääristymisen estämiseksi keskisuurten yritysten rakenteellisen uudistamisen yhteydessä eivätkä ne edellytä tuen määrän rajoittamista välttämättömään ja ainutkertaisuuden periaatteen noudattamista. |
| --- | --- |

c)

Portugalin viranomaiset eivät ole toimittaneet tietoja siitä, miten on tarkoitus noudattaa edellytyksiä aiheettoman kilpailun vääristymisen estämiseksi keskisuurten yritysten rakenteellisen uudistamisen yhteydessä eivätkä ne edellytä tuen määrän rajoittamista välttämättömään ja ainutkertaisuuden periaatteen noudattamista.

Lisäksi Portugalin viranomaiset eivät ole korottaneet Portugalille asetettua viitekorkoa riskipreemiolla viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon mukaisesti.

Lopuksi komissio katsoo, että Portugalin viranomaiset aikovat muodollisesti vähentää kalastuslaivaston määrää, mitä ei voida pitää kalastusalan suuntaviivojen vaatimusten mukaisena.

KIRJEEN TEKSTI

”A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por carta de 11 de Janeiro de 2005, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de um regime de auxílios estatais destinado a alargar a validade e o âmbito de aplicação do regime de auxílios estatais aprovado pela Comissão com o número de referência N 676/98 por Decisão de 1 de Março de 2000 (2).

Por cartas de 26 de Janeiro de 2005, 3 de Maio de 2005, 6 de Outubro de 2005 e 30 de Maio de 2006, os serviços da Comissão enviaram pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por cartas de 17 de Março de 2005, 5 de Agosto de 2005, 2 de Setembro de 2005, 7 de Outubro de 2005 e 22 de Junho de 2006.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

O regime proposto destina-se a apoiar a recuperação financeira de empresas que se encontram em situação difícil devido à realização de investimentos. Para esse efeito, as autoridades portuguesas prevêem o estabelecimento de uma linha de crédito no montante de 60 milhões de EUR, cujo objectivo é tornar rentáveis os investimentos efectuados por empresas do sector das pescas no âmbito da modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas (frota, indústria transformadora e aquicultura).

O regime é instituído por um decreto-lei, transmitido à Comissão na fase de projecto, que se aplica ao conjunto do sector das pescas, incluindo a pesca, produção aquícola, transformação e comercialização.

A base dos empréstimos corresponde ao montante dos investimentos realizados entre 10 de Julho de 2000 e a data de entrada em vigor do decreto-lei (artigo 1.o). Nesse contexto, os investimentos tomados em consideração são aqueles para os quais as empresas em causa beneficiaram do apoio do IFOP.

Os empréstimos beneficiam de uma taxa de juro reduzida. O montante total dos empréstimos a conceder pelas instituições de crédito é de sessenta milhões de EUR (artigo 2.o do decreto-lei), dos quais, de acordo com ponto 1.7 do formulário de notificação enviado pelas autoridades portuguesas, se estima que cerca de dez milhões sejam suportados pelo orçamento do Estado através de bonificações de juros.

O artigo 5.o do decreto-lei indica que os empréstimos são concedidos pelo prazo máximo de dez anos e amortizáveis anualmente, até ao máximo de oito prestações de igual montante, ocorrendo a primeira amortização no máximo três anos após a data prevista para a utilização do crédito.

As bonificações de juros são repartidas por seis anos e correspondem, respectivamente, a 90 %, 70 %, 60 %, 40 % e 30 % da taxa de referência de 4,5 %. De acordo com as autoridades portuguesas, a bonificação efectiva será de 4,05 %, 3,15 %, 2,70 %, 1,80 % e 1,35 % em cada um dos seis anos.

O montante do auxílio é expresso em pontos de bonificação, ou seja, a diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. Calcula-se que o resultado final seja de 2,68 % por cada 100 unidades de crédito. Este cálculo resulta da adição dos pontos de bonificação relativos a cada ano.

Prevê-se que o número de beneficiários do auxílio seja de 150, no máximo.

2.2.   Elegibilidade

As empresas elegíveis são empresas do sector das pescas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento em estruturas produtivas representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos. As autoridades portuguesas indicaram igualmente que, para poder beneficiar do auxílio, as pessoas singulares ou colectivas devem satisfazer as seguintes condições:

| — | apresentar um plano de reestruturação, |
| --- | --- |

—

apresentar um plano de reestruturação,

| — | comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo, |
| --- | --- |

—

comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo,

| — | encontrar-se em situação financeira difícil. |
| --- | --- |

—

encontrar-se em situação financeira difícil.

Têm acesso à linha de crédito todos os tipos de empresas do sector das pescas, mas as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de qualquer caso individual em que o auxílio fosse solicitado por uma grande empresa.

2.3.   Existência de um plano de reestruturação para as empresas elegíveis

As empresas elegíveis devem apresentar um plano de reestruturação, destinada a restabelecer a sua viabilidade a longo prazo mediante cobertura dos encargos financeiros e obtenção de uma rendibilidade mínima dos investimentos efectuados, por forma a estarem em posição de enfrentar a concorrência com os seus fundos próprios.

Os planos de reestruturação das empresas elegíveis são directamente avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais, por sua vez, informam, em seguida, as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa.

2.4.   Procedimento

Os créditos são concedidos sob a forma de empréstimos reembolsáveis pelas instituições crédito que tenham celebrado um protocolo com o IFADAP (Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e das Pescas), que estabelece uma taxa de juro nominal máxima. Os pedidos são avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos de acordo com aos seus próprios procedimentos. As instituições de crédito informam subsequentemente as autoridades portuguesas da situação individual de cada empresa beneficiária de um empréstimo.

Para fins de controlo, as instituições de crédito devem apresentar imediatamente ao IFADAP todas as informações exigidas em relação aos empréstimos concedidos. O próprio IFADAP pode solicitar aos beneficiários quaisquer informações ou documentos que considere necessários para avaliar a situação da empresa.

Se se concluir que um beneficiário não respeitou todas as suas obrigações, o empréstimo é cancelado e a instituição de crédito pode solicitar o seu reembolso.

3.   APRECIAÇÃO

3.1.   Procedimento

Ao notificar o auxílio previsto antes da sua entrada em vigor, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação enunciada no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

A alínea c) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho estabelece que se entende por “novo auxílio, quaisquer auxílios, isto é, regimes de auxílio e auxílios individuais, que não sejam considerados auxílios existentes, incluindo as alterações a um auxílio existente”. As alterações do regime de auxílio N 676/98 notificados pelas autoridades portuguesas constituem, por conseguinte, um novo auxílio na acepção do referido regulamento. Além disso, o âmbito de aplicação e a base jurídica das medidas notificadas afiguram-se totalmente independentes do regime N 676/98, pelo que a Comissão examina as medidas a título de regime distinto. A compatibilidade do projecto é avaliada abaixo.

3.2.   Auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

A proposta de regime em análise pretende reduzir as taxas de juro de empréstimos concedidos a empresas privadas no sector das pescas. Assim, a medida beneficia essas empresas. As taxas de juro reduzidas são suportadas pelo orçamento do Estado, sendo a medida criada por uma lei. Por este motivo, a Comissão considera que o regime constitui uma vantagem para as empresas em causa, financiada através de fundos públicos e imputada ao Estado.

Além disso, o auxílio é concedido a um número limitado de empresas do sector das pescas, assumindo, pois, uma natureza selectiva. Por outro lado, as empresas beneficiárias estão em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas tanto em Portugal como noutros Estados-Membros ou com empresas de outros sectores cujos produtos estejam em concorrência directa com os produtos de pesca.

Em consequência, o auxílio concedido ao abrigo deste regime distorce ou ameaça distorcer a concorrência e deve ser considerado um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE. O auxílio em análise só poderá ser considerado compatível com o mercado comum se for susceptível de beneficiar de uma das derrogações previstas no Tratado CE.

3.3.   Base da apreciação

Uma vez que o auxílio se destina ao sector das pescas, o regime notificado deve ser avaliado no âmbito da legislação comunitária pertinente, nomeadamente os artigos 87.o-88.o do Tratado CE e as Directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (3) (a seguir denominadas “directrizes para o sector das pescas”).

As autoridades portuguesas consideram que o auxílio concedido no âmbito do regime proposto constitui um auxílio ao investimento. Contudo, a Comissão verifica que o auxílio visa atenuar a carga financeira representada pelo reembolso de empréstimos. Embora o auxílio esteja associado a investimentos, o investimento em si já foi realizado. Por conseguinte, o auxílio não tem por efeito apoiar um investimento mas atenua a carga financeira resultante de investimentos realizados anteriormente pelas empresas em causa.

O auxílio induz, pois, a melhoria do rendimento dessas empresas. O auxílio deve ser considerado um auxílio ao funcionamento, sendo, em conformidade com o ponto 3.7 das directrizes para o sector das pescas, a esse título, em princípio, incompatível com o mercado comum.

Porém, o auxílio só é concedido a empresas que as autoridades portuguesas considerem estar em dificuldade. Nesse contexto, o auxílio poderia ser considerado um auxílio à reestruturação. O ponto 4.1.2. das directrizes para o sector das pescas estabelece que “os auxílios estatais de emergência e à reestruturação de empresas em dificuldade serão apreciados de acordo com as Orientações comunitárias dos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (4)” (a seguir denominadas “orientações para a reestruturação”). Tal foi também recentemente sublinhado pela Comissão no ponto 3 da Comunicação de 9 de Março de 2006 ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a melhoria da situação económica no sector das pescas (5). Para além dos requisitos enunciados nas orientações para a reestruturação, os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária. Em consequência, o regime notificado será avaliado à luz das orientações para a reestruturação, assim como da condição suplementar de as empresas que exercem a pesca marítima elaborarem e apresentarem à Comissão um plano adequado, destinado a reduzir as capacidades da frota além do obrigatório por força do direito comunitário.

3.4.   Grandes empresas abrangidas pelo regime

De acordo com as informações apresentadas pelas autoridades portuguesas, todos os tipos de empresas do sector das pescas podem ser beneficiárias da linha de crédito proposta. Contudo, é de observar que, por força das orientações para a reestruturação (pontos 78-85), a Comissão só pode autorizar regimes de auxílios de emergência e/ou à reestruturação para pequenas e médias empresas em dificuldade se estas forem abrangidas pela definição comunitária de PME.

É verdade que as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de todos os casos individuais em que uma grande empresa solicitasse o auxílio. Porém, à luz das orientações para a reestruturação, o regime de auxílio proposto deve limitar-se estritamente às PME. Por estes motivos, a Comissão restringe a sua avaliação infra a auxílios à reestruturação das PME.

3.5.   Elegibilidade das empresas candidatas

Os pontos 9, 10 e 11 das orientações para a reestruturação estabelecem certos critérios que permitem a identificação das “empresas em dificuldade”.

O princípio de base é que a empresa deve ser incapaz de suportar prejuízos que, na ausência de uma intervenção externa, a condenariam ao desaparecimento quase certo a curto ou médio prazo. As circunstâncias que, nos termos das orientações para a reestruturação, indicam que uma empresa se encontra em dificuldade são, nomeadamente, o desaparecimento de mais de metade do seu capital subscrito e a perda de mais de um quarto desse capital nos últimos 12 meses ou o facto de a empresa preencher, nos termos do direito nacional, as condições para ser objecto de um processo de falência ou de insolvência.

As autoridades portuguesas consideram que o ponto 11 das orientações para a reestruturação confere aos Estados-Membros um certo grau de discrição ao determinar se uma empresa está ou não em dificuldade. A Comissão observa que, contrariamente ao ponto 10, que enuncia critérios objectivos que determinam em que condições uma empresa é considerada em dificuldade, o ponto 11 contém critérios subjectivos que fazem parte da avaliação da compatibilidade do auxílio com o mercado comum com base nas orientações para a reestruturação elaboradas pela Comissão. Além disso, nos termos do ponto 79 das orientações, salvo disposição em contrário constante de regras sectoriais em matéria de auxílios estatais, os auxílios a favor de pequenas e médias empresas só estão dispensados de notificação individual se a empresa beneficiária preencher pelo menos um dos três critérios enunciados no ponto 10. Os auxílios a favor de empresas que não satisfaçam nenhum destes três critérios, devem ser notificados individualmente à Comissão a fim de que esta possa apreciar o carácter de empresa em dificuldade do beneficiário. Por conseguinte, se uma PME não satisfizer nenhum dos três critérios do ponto 10, o auxílio deve ser notificado individualmente à Comissão, que avaliará se a empresa está realmente em dificuldade.

É de assinalar igualmente que a última frase do ponto 11 estabelece que uma empresa só é elegível após verificação da sua incapacidade de garantir a sua recuperação com os seus recursos próprios.

No regime de auxílio proposto, as empresas elegíveis são aquelas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos.

Embora se afigure muito distante das circunstâncias identificadas pelas orientações para a reestruturação como constituindo uma indicação de que as empresas estão em situação de dificuldade, este limiar permitiria, na opinião das autoridades portuguesas, identificar as empresas que não estão em posição de garantir a sua recuperação financeira sem auxílio estatal.

Por carta de 30 de Maio de 2006 (FISH(06)D/6650), a Comissão solicitou às autoridades portuguesas a apresentação de informações exaustivas sobre a estrutura financeira das empresas de pesca em Portugal, a fim de demonstrar que 15 % dos resultados brutos podem ser considerados um limiar adequado para determinar que as empresas se encontram em dificuldade. Não obstante, a resposta enviada pelas autoridades portuguesas em 28 de Junho de 2006 (ref. 001521) reitera simplesmente o que designam por um “poder discricionário”, concedido aos Estados-Membros pelo ponto 11 das orientações para a reestruturação. A resposta não contém nenhum elemento que permita à Comissão verificar a adequação deste critério para determinar quais as empresas que podem ser consideradas em dificuldade.

Atendendo ao exposto, a Comissão é de opinião que as autoridades portuguesas não conseguiram demonstrar que as empresas potencialmente elegíveis são empresas em dificuldade na acepção das orientações para a reestruturação, pelo que duvida que esta condição das orientações seja respeitada.

3.6.   Existência de planos de reestruturação

No respeitante aos regimes de auxílios concedidos às PME, o ponto 82 das orientações para a reestruturação estabelece que “a Comissão só poderá autorizar regimes de auxílios à reestruturação se a concessão dos auxílios for sujeita à execução completa por parte do beneficiário de um plano de reestruturação previamente aprovado pelo Estado-Membro e que satisfaça as seguintes condições:

| a) | Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37; |
| --- | --- |

a)

Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37;

| b) | Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42; |
| --- | --- |

b)

Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42;

| c) | Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45; |
| --- | --- |

c)

Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45;

| d) | Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.” |
| --- | --- |

d)

Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.”

Acresce que o ponto 83 estipula que os regimes devem indicar o montante máximo do auxílio susceptível de ser concedido a uma mesma empresa no âmbito de uma operação de auxílio de emergência e/ou à reestruturação e que o montante máximo para a concessão combinada de auxílios de emergência e à reestruturação a uma empresa não pode ultrapassar 10 milhões de EUR, incluindo em caso de cumulação com outras fontes ou outros regimes. Qualquer auxílio que ultrapasse esse montante deve ser notificado individualmente à Comissão.

O ponto 84 exige, além disso, que seja respeitado “o princípio do auxílio único”, especificando o ponto 85 que os Estados-Membros devem também notificar individualmente à Comissão os auxílios nos casos em que uma empresa tiver adquirido activos de outra empresa que tenha já recebido um auxílio de emergência ou à reestruturação.

Com base nas informações disponíveis, a Comissão tem sérias dúvidas quanto à tomada em consideração pelo regime notificado de todas as condições indicadas acima. No respeitante aos planos de reestruturação, embora o regime notificado exija que os beneficiários apresentem um plano de reestruturação para as empresas em causa, a Comissão, com base nas informações disponíveis, tem sérias dúvidas de que estes planos obedeçam a todos os requisitos estabelecidos nos pontos 34-37 das orientações em causa. Tal como definidos no regime notificado, estes planos visam essencialmente auxiliar as empresas a reembolsar as dívidas contraídas para a modernização das suas estruturas produtivas, ou seja, prevêem apenas a reestruturação financeira das dívidas das empresas em causa por meio do auxílio concedido. Os planos não constituem, porém, um plano de reestruturação da actividade económica da empresa. Em particular, o regime notificado não exige a inclusão, nos planos de reestruturação, de uma análise económica aprofundada da situação da empresa, que permita a identificação das circunstâncias que suscitaram as suas dificuldades, nem propostas relativas às medidas e adaptações necessárias para permitir à empresa beneficiária evoluir para uma nova estrutura que lhe ofereça perspectivas de viabilidade a longo prazo e a possibilidade de funcionar com os seus recursos próprios.

Na opinião das autoridades portuguesas, no caso presente, a reestruturação económica das empresas em causa não se afigura necessária, uma vez que os subsídios não visam investimentos futuros mas a renegociação de dívidas assumidas no âmbito da modernização e reestruturação das estruturas produtivas.

A Comissão considera, contudo, que as orientações exigem que a reestruturação de uma empresa, nem que meramente financeira, abranja, em todos os casos, um certo número de medidas destinadas a melhorar a sua viabilidade e a abandonar as actividades que, mesmo após a reestruturação, continuariam a ser estruturalmente deficitárias. Além disso, o plano de reestruturação deve ter em conta, nomeadamente, a situação e a evolução previsível da oferta e da procura no mercado dos produtos em causa, com cenários que traduzam hipóteses optimistas, pessimistas e intermédias, bem como os pontos fortes e fracos específicos da empresa.

Por outro lado, de acordo com as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas, os planos de reestruturação serão avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais informarão posteriormente as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa. Porém, é de sublinhar que, nos termos do ponto 59 das orientações para a reestruturação, o plano de reestruturação deve, no caso das PME, “ser aprovado pelo Estado-Membro em causa e ser comunicado à Comissão”. Na opinião da Comissão, tal significa que, embora a avaliação dos planos possa ser confiada às instituições de crédito, a aprovação formal deve ser feita pela autoridade competente que concederá o auxílio.

3.7.   Distorção indevida da concorrência e proporcionalidade do auxílio

A alínea b) do ponto 82 das orientações para a reestruturação refere-se aos pontos 38-42 das mesmas, os quais estabelecem várias condições a fim de evitar distorções indevidas da concorrência em caso de reestruturação das médias empresas. No tocante às pequenas empresas, os regimes devem prever que as empresas beneficiárias não aumentem a sua capacidade durante a reestruturação. No que se refere às empresas de médias dimensões, os planos de reestruturação devem prever as necessárias medidas compensatórias, a fim de garantir que sejam minimizados os efeitos negativos nas trocas comerciais. A Comissão observa que as autoridades portuguesas não apresentaram quaisquer informações sobre o cumprimento dos critérios estabelecidos nos referidos pontos.

Acresce que, de acordo com os pontos 43 a 45, os auxílios devem “ser limitados ao mínimo necessário”. Este princípio implica que os beneficiários do auxílio contribuam de modo significativo para o plano de reestruturação através dos seus fundos próprios. As autoridades portuguesas indicaram que não tiveram em conta estas exigências no regime de auxílio proposto por considerarem que este último não prevê nenhum auxílio directo em termos de capital. Cabe, porém, à Comissão sublinhar que este princípio é aplicável a todos os tipos de auxílio à reestruturação, não se limitando, pois, aos casos em que é concedido um auxílio directo.

Por último, os pontos 72-77 das orientações para a reestruturação estabelecem o princípio do “auxílio único”, segundo o qual os auxílios de emergência e à reestruturação só podem ser concedidos uma única vez, a fim de evitar que as empresas sejam apoiadas quando só conseguem sobreviver graças aos sucessivos apoios do Estado. Sempre que for notificado à Comissão um projecto de auxílio de emergência ou à reestruturação, o Estado-Membro deve especificar se a empresa em causa já beneficiou de auxílios estatais deste tipo. No caso dos regimes de auxílio que beneficiam várias empresas, as autoridades nacionais devem assegurar que seja observado este princípio e fornecer à Comissão as informações pertinentes que lhe permitam verificar que as empresas beneficiárias não tenham anteriormente recebido auxílios de emergência ou à reestruturação.

De acordo com as autoridades portuguesas, o apoio financeiro proposto beneficiará empresas que investiram na modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas. Estes investimentos devem ser compatíveis com a legislação comunitária e com os limites estabelecidos para os auxílios ao investimento no sector das pescas e da aquicultura. Porém, as autoridades portuguesas não transmitiram informações que permitam verificar que o princípio do “auxílio único ”será respeitado no âmbito do regime de auxílio proposto.

3.8.   Método de estabelecimento das taxas de referência e de actualização

As autoridades portuguesas indicaram que, em conformidade com o disposto no anexo III das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (6), o auxílio ao investimento sob a forma de empréstimo bonificado, previsto pelo regime proposto, é, em primeiro lugar, expresso em pontos de bonificação, ou seja, na diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. As mesmas autoridades admitem, contudo, que a taxa de referência não foi aumentada de nenhum prémio, não obstante o facto de os beneficiários potenciais serem empresas em dificuldade e estarem, por conseguinte, sujeitas a um risco específico.

O resultado final é de 2,68 %. Este cálculo resulta da adição dos pontos de redução para cada ano.

A Comissão considera que, à luz do disposto na Comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização (7), as autoridades portuguesas deviam ter aumentado a taxa de referência fixada para Portugal de um prémio de risco, por forma a compensar o risco potencial inerente às empresas em dificuldade. De contrário, os pontos de bonificação não são realistas, uma vez que, quando o regime se aplica efectivamente a empresas em dificuldade, não tomam em consideração a taxa efectiva que uma instituição de crédito fixaria em condições normais para uma empresa em dificuldade.

3.9.   Redução das capacidades da frota

O ponto 4.1.2 das directrizes para o sector das pescas estabelece que os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária.

As autoridades portuguesas exprimiram o seu empenho em reduzir a frota que beneficia do regime de auxílio em causa de 1,005 vezes as novas capacidades da frota introduzidas no período efectivo de bonificação de três anos. As mesmas autoridades acrescentam que esta redução de 0,5 % será aplicada cumulativamente a outras acções de redução da frota empreendidas por Portugal nos termos de legislação comunitária, nomeadamente planos de recuperação e gestão.

As autoridades portuguesas observam ainda que a frota portuguesa foi sujeita a uma redução drástica nos últimos 15 anos.

A Comissão considera que o compromisso assumido no sentido de reduzir a frota com base num rácio de apenas 1:1,005 se apresenta meramente como uma diminuição formal, que não pode ser considerada uma verdadeira redução no espírito das directrizes supracitadas. Por outro lado, as autoridades portuguesas não fornecem nenhuma indicação sobre a forma como essa redução será aplicada, por exemplo, consoante o tipo de actividade de pesca exercida ou o tipo de navio.

3.10.   Conclusão

Atendendo ao exposto, a Comissão tem sérias dúvidas de que o regime notificado cumpra as directrizes para o sector das pescas e as orientações para a reestruturação aplicáveis, assim como o previsto na comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização.

4.   PROPOSTA

A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE por ter sérias dúvidas quanto à compatibilidade deste regime de auxílio com o mercado comum.

À luz do que precede, a Comissão convida o Governo português, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, a apresentar as suas observações e fornecer quaisquer informações úteis para a avaliação do auxílio em causa, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia da presente carta aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas acima referidas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.”

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Ref. SG (2000) D/101992 (JO C 110 de 15.4.2000, p. 44).

2

(3)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

3

(4)  JO C 288 de 9.10.1999, p. 2.

4

(5)  COM(2006) 103 final.

5

(6)  JO C 74 de 10.3.1998, p. 9.

6

(7)  JO C 273 de 9.9.1997, p. 3.

7

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/58

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4624 — EQT/Scandic)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/28)

| 1. | Komissio vastaanotti 19. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ruotsalaisen yrityksen Investor AB (Investor) määräysvallassa oleva brittiläinen yritys EQT V Limited (EQT) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin ruotsalaisesta yrityksestä Scandic Hotels AB (Scandic) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 19. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ruotsalaisen yrityksen Investor AB (Investor) määräysvallassa oleva brittiläinen yritys EQT V Limited (EQT) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin ruotsalaisesta yrityksestä Scandic Hotels AB (Scandic) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Investor: sijoitusyhtiö, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Investor: sijoitusyhtiö,

| — | EQT: sijoitusrahasto, |
| --- | --- |

—

EQT: sijoitusrahasto,

| — | Scandic: hotellitoiminta. |
| --- | --- |

—

Scandic: hotellitoiminta.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4624 — EQT/Scandic seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4624 — EQT/Scandic seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/59

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4608 — Siemens/UGS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 72/29)

| 1. | Komissio vastaanotti 21. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Siemens Aktiengesellschaft (Siemens) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä UGS Capital Corporation (UGS) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 21. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Siemens Aktiengesellschaft (Siemens) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä UGS Capital Corporation (UGS) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Siemens: tieto- ja viestintätekniikka, automaatiotekniikka ja valvontajärjestelmät, energiantuotantojärjestelmät, lääketieteelliset sovellukset, liikennejärjestelmät, valaistus, rahoitus- ja kiinteistöpalvelut, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Siemens: tieto- ja viestintätekniikka, automaatiotekniikka ja valvontajärjestelmät, energiantuotantojärjestelmät, lääketieteelliset sovellukset, liikennejärjestelmät, valaistus, rahoitus- ja kiinteistöpalvelut,

| — | UGS: tuotteiden elinkaaren hallintaan liittyvät tietokoneohjelmistot. |
| --- | --- |

—

UGS: tuotteiden elinkaaren hallintaan liittyvät tietokoneohjelmistot.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4608 — Siemens/UGS seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4608 — Siemens/UGS seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---