# Eiropas Savienības C 72/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 72 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 29. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 72

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 29. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2007/C 072/01 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Slovākijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam | 1 |
| 2007/C 072/02 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu 2006.-2010. gadam | 5 |
| 2007/C 072/03 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Maltas konverģences programmu 2006.-2009. gadam | 9 |
| 2007/C 072/04 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Polijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam | 13 |
| 2007/C 072/05 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam | 17 |
| 2007/C 072/06 | Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2006./2007.-2011./2012. finanšu gadam | 20 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2007/C 072/01

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Slovākijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam

1

2007/C 072/02

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu 2006.-2010. gadam

5

2007/C 072/03

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Maltas konverģences programmu 2006.-2009. gadam

9

2007/C 072/04

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Polijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam

13

2007/C 072/05

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam

17

2007/C 072/06

Padomes atzinums — 2007. gada 27. februāris par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2006./2007.-2011./2012. finanšu gadam

20

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 072/07 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 072/08 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/09 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/10 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/11 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/12 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 072/13 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  ) | 29 |
| | Europol |
| 2007/C 072/14 | Eiropola valdes 2007. gada 20. marta — Lēmums par kontroles mehānismu, ar ko pārbauda datu ieguves likumību no datorizētās savāktās informācijas sistēmas | 30 |
| 2007/C 072/15 | Eiropola valdes 2007. gada 20. marta — Lēmums ar kuru nosaka vienošanās noteikumus attiecībā uz trešo pušu ekspertu iesaistīšanos analītisko grupu darbā | 32 |
| 2007/C 072/16 | Eiropola valdes 2007. gada 20. marta — Lēmums ar kuru nosaka vienošanās noteikumus, ar kuriem reglamentē administratīvo īstenošanu attiecībā uz Eiropola amatpersonu līdzdalību kopīgās izmeklēšanas grupās | 35 |
| 2007/C 072/17 | Noteikumi par piekļuvi Eiropola dokumentiem | 37 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 072/07

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

24

2007/C 072/08

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/09

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/10

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/11

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/12

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  )

1

29

2007/C 072/13

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  )

1

29

Europol

2007/C 072/14

Eiropola valdes 2007. gada 20. marta — Lēmums par kontroles mehānismu, ar ko pārbauda datu ieguves likumību no datorizētās savāktās informācijas sistēmas

30

2007/C 072/15

Eiropola valdes 2007. gada 20. marta — Lēmums ar kuru nosaka vienošanās noteikumus attiecībā uz trešo pušu ekspertu iesaistīšanos analītisko grupu darbā

32

2007/C 072/16

Eiropola valdes 2007. gada 20. marta — Lēmums ar kuru nosaka vienošanās noteikumus, ar kuriem reglamentē administratīvo īstenošanu attiecībā uz Eiropola amatpersonu līdzdalību kopīgās izmeklēšanas grupās

35

2007/C 072/17

Noteikumi par piekļuvi Eiropola dokumentiem

37

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 072/18 | Euro maiņas kurss | 41 |
| 2007/C 072/19 | Atzinums, ko padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos sniedza savā 144. sanāksmē 2006. gada 25. oktobrī attiecībā uz lēmuma projektu lietā COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez) — Ziņotājs: Zviedrija | 42 |
| 2007/C 072/20 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojumslietā COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez (atbilstoši 15. un 16. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci) | 45 |
| 2007/C 072/21 | Atzinums ko sniegusi padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos savā 139. sanāksmē 2006. gada 7. aprīlī attiecībā uz lēmuma projektu par lietu COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring — Ziņotāja dalībvalsts: Luksemburga | 46 |
| 2007/C 072/22 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring (saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos) | 47 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 072/18

Euro maiņas kurss

41

2007/C 072/19

Atzinums, ko padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos sniedza savā 144. sanāksmē 2006. gada 25. oktobrī attiecībā uz lēmuma projektu lietā COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez) — Ziņotājs: Zviedrija

42

2007/C 072/20

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojumslietā COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez (atbilstoši 15. un 16. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci)

(atbilstoši 15. un 16. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci)

45

2007/C 072/21

Atzinums ko sniegusi padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos savā 139. sanāksmē 2006. gada 7. aprīlī attiecībā uz lēmuma projektu par lietu COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring — Ziņotāja dalībvalsts: Luksemburga

46

2007/C 072/22

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring (saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos)

(saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos)

47

| | V   Atzinumi un paziņojumi |
| --- | --- |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | EBTA Tiesa |
| 2007/C 072/23 | EBTA Uzraudzības iestādes 2006. gada 15. novembrī iesniegtā prasība pret Lihtenšteinas Firstisti (Lieta E-5/06) | 48 |
| 2007/C 072/24 | EBTA Uzraudzības iestādes 2006. gada 18. decembra iesniegtā prasība pret Lihtenšteinas Firstisti (Lieta E-6/06) | 49 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 072/25 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  ) | 50 |
| 2007/C 072/26 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4590 — REWE/Delvita) (
  1
  ) | 51 |
| 2007/C 072/27 | Valsts atbalsts — Portugāle — Valsts atbalsts C 55/06 (ex N 42/05) — Procentu subsīdijas aizdevumiem, kas piešķirti uzņēmumiem zivsaimniecības nozarē — Uzaicinājums iesniegt atsauksmes saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 52 |
| 2007/C 072/28 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4624 — EQT/Scandic) (
  1
  ) | 58 |
| 2007/C 072/29 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4608 — Siemens/UGS) (
  1
  ) | 59 |

V   Atzinumi un paziņojumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

2007/C 072/23

EBTA Uzraudzības iestādes 2006. gada 15. novembrī iesniegtā prasība pret Lihtenšteinas Firstisti (Lieta E-5/06)

48

2007/C 072/24

EBTA Uzraudzības iestādes 2006. gada 18. decembra iesniegtā prasība pret Lihtenšteinas Firstisti (Lieta E-6/06)

49

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 072/25

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  )

1

50

2007/C 072/26

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4590 — REWE/Delvita) (
  1
  )

1

51

2007/C 072/27

Valsts atbalsts — Portugāle — Valsts atbalsts C 55/06 (ex N 42/05) — Procentu subsīdijas aizdevumiem, kas piešķirti uzņēmumiem zivsaimniecības nozarē — Uzaicinājums iesniegt atsauksmes saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

52

2007/C 072/28

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4624 — EQT/Scandic) (
  1
  )

1

58

2007/C 072/29

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4608 — Siemens/UGS) (
  1
  )

1

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/1

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Slovākijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam

(2007/C 72/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Slovākijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Slovākijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugs no 6,6 % 2006. gadā līdz 7,1 % 2007, gadā un pēc tam samazināsies līdz attiecīgi 5,5 % un 5,1 % 2008. gadā un 2009. gadā. Šīs scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar piesardzīgiem pieņēmumiem par pieaugumu 2006. gadam un ticamiem pieņēmumiem par pārējo programmas periodu. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugs no 6,6 % 2006. gadā līdz 7,1 % 2007, gadā un pēc tam samazināsies līdz attiecīgi 5,5 % un 5,1 % 2008. gadā un 2009. gadā. Šīs scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar piesardzīgiem pieņēmumiem par pieaugumu 2006. gadam un ticamiem pieņēmumiem par pārējo programmas periodu. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas.

| (3) | Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības deficīts ir 3,4 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi – 4,2 % no IKP. Cēloņi šim labākajam rezultātam ir daudz spēcīgākais IKP, nodarbinātības pieaugums, kā arī mazākas procentu un pensijas reformas izmaksas, nekā gaidīts. Tomēr daži no papildu ieņēmumiem, kas radās negaidītā pieauguma dēļ, tika iztērēti, nevis novirzīti ātrākai deficīta samazināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības deficīts ir 3,4 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi – 4,2 % no IKP. Cēloņi šim labākajam rezultātam ir daudz spēcīgākais IKP, nodarbinātības pieaugums, kā arī mazākas procentu un pensijas reformas izmaksas, nekā gaidīts. Tomēr daži no papildu ieņēmumiem, kas radās negaidītā pieauguma dēļ, tika iztērēti, nevis novirzīti ātrākai deficīta samazināšanai.

| (4) | Tāpat, kā iepriekšējā atjauninājumā, galvenais jaunās programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir panākt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību 2010. gadā, konkrēti, sasniedzot strukturālās bilances (t.i. cikliski koriģētās bilances, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM) – 0,9 % no IKP. Saskaņā ar programmu nominālajam deficītam pakāpeniski jāsamazinās no 3,7 % no IKP 2006. gadā līdz 1,9 % no IKP 2009. gadā un primārajam deficītam jāsamazinās no 1,9 % no IKP 2006. gadā līdz 0,2 % no IKP 2009. gadā. Paredzētā fiskālā konsolidācija balstās uz izdevumu ierobežojumu gan attiecībā uz kārtējiem izdevumiem, gan kapitālizdevumiem (izdevumu attiecības samazināšanos par apmēram 3,25 procentu punktiem no IKP), ko mazāk nekā pilnīgi kompensē ieņēmumu attiecību samazinājums (1,5 procentu punkti). Salīdzinot ar iepriekšējo programmas atjauninājumu, jaunā programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas atbilstīgi labvēlīgākam makroekonomiskajam scenārijam. |
| --- | --- |

(4)

Tāpat, kā iepriekšējā atjauninājumā, galvenais jaunās programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir panākt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību 2010. gadā, konkrēti, sasniedzot strukturālās bilances (t.i. cikliski koriģētās bilances, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM) – 0,9 % no IKP. Saskaņā ar programmu nominālajam deficītam pakāpeniski jāsamazinās no 3,7 % no IKP 2006. gadā līdz 1,9 % no IKP 2009. gadā un primārajam deficītam jāsamazinās no 1,9 % no IKP 2006. gadā līdz 0,2 % no IKP 2009. gadā. Paredzētā fiskālā konsolidācija balstās uz izdevumu ierobežojumu gan attiecībā uz kārtējiem izdevumiem, gan kapitālizdevumiem (izdevumu attiecības samazināšanos par apmēram 3,25 procentu punktiem no IKP), ko mazāk nekā pilnīgi kompensē ieņēmumu attiecību samazinājums (1,5 procentu punkti). Salīdzinot ar iepriekšējo programmas atjauninājumu, jaunā programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas atbilstīgi labvēlīgākam makroekonomiskajam scenārijam.

| (5) | Tiek plānots, ka strukturālā bilance, kas aprēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodoloģijai, uzlabosies no apmēram – 3,5 % no IKP 2006. gadā līdz kādiem – 2,5 % no IKP 2009. gadā. Tāpat kā iepriekšējā programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kas izklāstīts programmā, ir strukturāls deficīts, kas mazliet mazāks par 1 % no IKP, kuru programmā paredzēts sasniegt nevis programmas periodā, bet līdz 2010. gadam. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir stingrāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts aptuveni 2 % no IKP), to sasniedzot, vajadzētu būt īstenotam mērķim nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka strukturālā bilance, kas aprēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodoloģijai, uzlabosies no apmēram – 3,5 % no IKP 2006. gadā līdz kādiem – 2,5 % no IKP 2009. gadā. Tāpat kā iepriekšējā programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kas izklāstīts programmā, ir strukturāls deficīts, kas mazliet mazāks par 1 % no IKP, kuru programmā paredzēts sasniegt nevis programmas periodā, bet līdz 2010. gadam. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir stingrāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts aptuveni 2 % no IKP), to sasniedzot, vajadzētu būt īstenotam mērķim nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Budžeta prognožu riski programmā šķiet samērā līdzsvaroti. Makroekonomisko scenāriju riski kopumā neietekmē, savukārt nodokļu prognozes kopumā šķiet pamatotas ar piesardzīgiem pieņēmumiem. Programmā paredzētās fiskālās konsolidācijas pamatā ir galvenokārt izdevumu ierobežojums, bet programmā nav sniegta pietiekama informācija par pasākumiem, kas to sekmēs (pēc 2007. gada), un nav arī saistošas vidēja termiņa izdevumu shēmas. No otras puses, Slovākija pēdējos gados ir guvusi labas sekmes, kaut gan budžeta mērķu sasniegšanu veicināja lielāks pieaugums, nekā gaidīts, un mazāka ES fondu izmantošana, nekā gaidīta. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta prognožu riski programmā šķiet samērā līdzsvaroti. Makroekonomisko scenāriju riski kopumā neietekmē, savukārt nodokļu prognozes kopumā šķiet pamatotas ar piesardzīgiem pieņēmumiem. Programmā paredzētās fiskālās konsolidācijas pamatā ir galvenokārt izdevumu ierobežojums, bet programmā nav sniegta pietiekama informācija par pasākumiem, kas to sekmēs (pēc 2007. gada), un nav arī saistošas vidēja termiņa izdevumu shēmas. No otras puses, Slovākija pēdējos gados ir guvusi labas sekmes, kaut gan budžeta mērķu sasniegšanu veicināja lielāks pieaugums, nekā gaidīts, un mazāka ES fondu izmantošana, nekā gaidīta.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā kopumā šķiet atbilstošs pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2007. gadam, kā ieteikusi Padome. Tomēr deficīta novēršanas periodā korekcijas programma strukturālā ziņā ir jāstiprina, ņemot vērā pieauguma prognožu optimistisko pārskatīšanu un ekonomiskā uzplaukuma laiku. Šķiet, ka turpmākajos gados budžeta stāvoklis programmā nenodrošina pietiekamu drošības rezervi pret deficīta robežvērtības 3 % no IKP pārsniegšanu parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Turklāt šķiet, ka tas nav pietiekams, lai nodrošinātu, ka VTM tiek sasniegts 2010. gadā, kā paredzēts programmā. Attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi turpmākajos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas jākāpina korekciju temps, lai panāktu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā. Konkrēti, tiek prognozēts strukturālās bilances uzlabojums tikai 0,75 % no IKP laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam, kad gaidāms ekonomisks uzplaukums. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā kopumā šķiet atbilstošs pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2007. gadam, kā ieteikusi Padome. Tomēr deficīta novēršanas periodā korekcijas programma strukturālā ziņā ir jāstiprina, ņemot vērā pieauguma prognožu optimistisko pārskatīšanu un ekonomiskā uzplaukuma laiku. Šķiet, ka turpmākajos gados budžeta stāvoklis programmā nenodrošina pietiekamu drošības rezervi pret deficīta robežvērtības 3 % no IKP pārsniegšanu parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Turklāt šķiet, ka tas nav pietiekams, lai nodrošinātu, ka VTM tiek sasniegts 2010. gadā, kā paredzēts programmā. Attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi turpmākajos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas jākāpina korekciju temps, lai panāktu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā. Konkrēti, tiek prognozēts strukturālās bilances uzlabojums tikai 0,75 % no IKP laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam, kad gaidāms ekonomisks uzplaukums.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 33,1 % no IKP un līdz ar to ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par 3,4 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 33,1 % no IKP un līdz ar to ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par 3,4 procentu punktiem.

| (9) | Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Slovākijā ir mazāka par vidējo ES radītāju. jo nesenā pensiju reforma ietekmēja pensiju izdevumus, kas nepalielinās tik ļoti, cik daudzās citās valstīs. Sākotnējais budžeta stāvoklis ietver risku ilgtspējīgām valsts finansēm pat pirms tiek ņemta vērā iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu. Tādēļ valsts finanšu konsolidēšana sekmētu valsts finanšu ilgtspējas risku mazināšanu. Kopumā šķiet, ka Slovākijas finanšu ilgtspēju apdraud vidēji liels risks. |
| --- | --- |

(9)

Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Slovākijā ir mazāka par vidējo ES radītāju. jo nesenā pensiju reforma ietekmēja pensiju izdevumus, kas nepalielinās tik ļoti, cik daudzās citās valstīs. Sākotnējais budžeta stāvoklis ietver risku ilgtspējīgām valsts finansēm pat pirms tiek ņemta vērā iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu. Tādēļ valsts finanšu konsolidēšana sekmētu valsts finanšu ilgtspējas risku mazināšanu. Kopumā šķiet, ka Slovākijas finanšu ilgtspēju apdraud vidēji liels risks.

| (10) | Konverģences programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tomēr tajā ir informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un šķiet, ka tās budžeta prognozēs ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā minētie pasākumi valsts finanšu jomā pilnībā neatbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti, izņemot izglītību, programmā uzskaitītās izdevumu prioritātes atšķiras no galvenajiem uzdevumiem, kas noteikti valsts reformu programmā. Turklāt ievērojamais atbalsts izglītībai, kas norādīts valsts reformu programmā, nav skaidri redzams 2007. gada budžetā vai konverģences programmā. |
| --- | --- |

(10)

Konverģences programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tomēr tajā ir informācija par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un šķiet, ka tās budžeta prognozēs ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā minētie pasākumi valsts finanšu jomā pilnībā neatbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti, izņemot izglītību, programmā uzskaitītās izdevumu prioritātes atšķiras no galvenajiem uzdevumiem, kas noteikti valsts reformu programmā. Turklāt ievērojamais atbalsts izglītībai, kas norādīts valsts reformu programmā, nav skaidri redzams 2007. gada budžetā vai konverģences programmā.

| (11) | Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādīti stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādīti stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (2).

Padome uzskata, ka programma atbilst pārmērīgā deficīta novēršanai līdz 2007. gadam, un pēc tam paredz progresu — kaut arī ierobežotu — lai sasniegtu VTM.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un arī 2004. gada 5. jūlija ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Slovākija ir aicināta:

| i) | izmantot lielās izaugsmes prognozes, lai uzlabotu strukturālo korekciju ar mērķi nodrošināt pārmērīgā deficīta novēršanu 2007. gadā ar lielāku rezervi un paātrināt VTM sasniegšanu; un |
| --- | --- |

i)

izmantot lielās izaugsmes prognozes, lai uzlabotu strukturālo korekciju ar mērķi nodrošināt pārmērīgā deficīta novēršanu 2007. gadā ar lielāku rezervi un paātrināt VTM sasniegšanu; un

| ii) | vēl stingrāk noteikt, ka centrālajai valdībai ir saistošas vidēja termiņa izmaksu robežvērtības. |
| --- | --- |

ii)

vēl stingrāk noteikt, ka centrālajai valdībai ir saistošas vidēja termiņa izmaksu robežvērtības.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2006. g. dec. | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |
| COM 2006. g. nov. | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2006. g. dec. | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |
| COM 2006. g. nov. | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2006. g. dec.
   (3) | – 2,2 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |
| COM 2006. g. nov. (7) | – 2,0 | – 0,7 | 1,1 | 1,6 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (3) | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance (8)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | – 3,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 |
| COM 2006. g. nov. | – 3,1 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | – 4,9 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,7 | n.d. |
| Primārā bilance (8)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | – 1,4 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 |
| COM 2006. g. nov. | – 1,4 | – 1,7 | – 1,1 | – 0,9 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | – 3,1 | – 2,3 | – 1,1 | – 0,8 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (8)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (3) | – 2,4 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| COM 2006. g. nov. | – 2,5 | – 3,2 | – 3,3 | – 3,3 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (3) | – 4,4 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,9 | n.d. |
| Strukturālā bilance (4)
   (8)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (5) | – 1,6 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| COM 2006. g. nov. (6) | – 1,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,3 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | – 3,6 | – 3,9 | – 3,1 | – 2,9 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds (8)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |
| COM 2006. g. nov. | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | n.d. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2006. g. dec.

6,1

6,6

7,1

5,5

5,1

COM 2006. g. nov.

6,0

6,7

7,2

5,7

n.d.

KP 2005. g. dec.

5,1

5,4

6,1

5,6

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2006. g. dec.

2,8

4,4

3,1

2,0

2,4

COM 2006. g. nov.

2,8

4,5

3,4

2,5

n.d.

KP 2005. g. dec.

2,2

1,5

2,2

2,5

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2006. g. dec.
   (3)

– 2,2

– 0,9

1,0

1,6

1,9

COM 2006. g. nov. (7)

– 2,0

– 0,7

1,1

1,6

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (3)

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

n.d.

Vispārējās valdības bilance (8)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

– 3,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

COM 2006. g. nov.

– 3,1

– 3,4

– 3,0

– 2,9

n.d.

KP 2005. g. dec.

– 4,9

– 4,2

– 3,0

– 2,7

n.d.

Primārā bilance (8)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

– 1,4

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

COM 2006. g. nov.

– 1,4

– 1,7

– 1,1

– 0,9

n.d.

KP 2005. g. dec.

– 3,1

– 2,3

– 1,1

– 0,8

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (8)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (3)

– 2,4

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

COM 2006. g. nov.

– 2,5

– 3,2

– 3,3

– 3,3

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (3)

– 4,4

– 3,9

– 3,0

– 2,9

n.d.

Strukturālā bilance (4)
   (8)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (5)

– 1,6

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

COM 2006. g. nov. (6)

– 1,7

– 3,3

– 3,3

– 3,3

n.d.

KP 2005. g. dec.

– 3,6

– 3,9

– 3,1

– 2,9

n.d.

Valdības kopējais parāds (8)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

34,5

33,1

31,8

31,0

29,7

COM 2006. g. nov.

34,5

33,0

31,6

31,0

n.d.

KP 2005. g. dec.

33,7

35,5

35,2

36,2

n.d.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti, nav sniegti dati par vispārējās valdības izdevumu sadalījumu pa funkcijām 2009. gadam.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,8 % no IKP 2005. gadā — palielina deficītu; 0,1 % 2006. gadā — samazina deficītu).

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi (0,9 % no IKP 2005. gadā — palielina deficītu; 0,1 % 2006. gadā — samazina deficītu).

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % un 5,2 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

(8)  Kopš 2006. gada oktobra Slovākija ir īstenojusi Eurostat2004. gada 2. marta Lēmumu par otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu klasifikāciju. Vispārējās valdības dati iepriekšējā atjauninājumā ir attiecīgi koriģēti, lai atvieglotu salīdzināšanu ar jauno atjauninājumu un Komisijas dienestu 2006. gada prognozi.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/5

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu 2006.-2010. gadam

(2007/C 72/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Igaunijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Igaunijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam.

| (2) | Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazinās no 11 % maksimuma 2006. gadā līdz 8,25 % 2007. gadā un 7,5 % gadā turpmākajos gados. Novērtējot pēc pašlaik pieejamās informācijas, šis scenārijs šķiet balstīts uz piesardzīgiem pieņēmumiem par izaugsmi. Tomēr prognozētā vidējā termiņa virzība — vienmērīgi palēnināt izaugsmi, kuras pašreizējie tempi draud ar pārkaršanu, — ir saistīta ar riskiem. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazinās no 11 % maksimuma 2006. gadā līdz 8,25 % 2007. gadā un 7,5 % gadā turpmākajos gados. Novērtējot pēc pašlaik pieejamās informācijas, šis scenārijs šķiet balstīts uz piesardzīgiem pieņēmumiem par izaugsmi. Tomēr prognozētā vidējā termiņa virzība — vienmērīgi palēnināt izaugsmi, kuras pašreizējie tempi draud ar pārkaršanu, — ir saistīta ar riskiem. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas.

| (3) | Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 2,5 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā noteikto mērķi 0,3 % no IKP. Tas, ka šis rezultāts ir ievērojami labāks (kas tiek sagaidīts arī jaunajā atjauninātajā programmā), saistīts ar 2005. gada negaidīti labo rezultātu pārnešanu un pārsteidzošo izaugsmi 2006. gadā. Izdevumi ir mazāk, nekā plānots budžetā. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 2,5 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā noteikto mērķi 0,3 % no IKP. Tas, ka šis rezultāts ir ievērojami labāks (kas tiek sagaidīts arī jaunajā atjauninātajā programmā), saistīts ar 2005. gada negaidīti labo rezultātu pārnešanu un pārsteidzošo izaugsmi 2006. gadā. Izdevumi ir mazāk, nekā plānots budžetā.

| (4) | Programmas pamatā esošās vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenie mērķi ir saglabāt valdības vispārējās finanses vismaz līdzsvarā un nodrošināt ilgtermiņa ilgtspējību, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu. Budžeta stratēģija paredz vispārējās valdības budžeta pārpalikuma samazināšanos no 2,5 % no IKP 2006. gadā līdz apmēram 1,25 % 2007.-2008. gadā un pēc tam palielināšanos līdz apmēram 1,5 % no IKP. Primārā bilance attīstīsies pēc līdzīga parauga, ņemot vērā procentu izdevumu niecīgo nozīmi. Pārpalikuma samazināšanos 2007. gadā rada izdevumu un IKP attiecības palielināšanās, turpinot samazināties ieņēmumu attiecībai. Sākot ar 2008. gadu, vispārējās ieņēmumu un izdevumu attiecības stabili samazināsies, jo īpaši atspoguļojot ienākumu nodokļa samazinājumus un izdevumu palielināšanos, kas saglabāsies zem lielā nominālā IKP pieauguma. Jaunā programma novirzās no iepriekšējās prakses, kuras mērķis attiecībā uz vispārējās valdības finansēm vienmēr bija sasniegt nulles bilanci (pagājušos gados tas vienmēr tika pārsniegts), un tā vietā visā programmas darbības laikā nosaka ievērojamu pārpalikumu, kas ir svarīgs solis, reaģējot uz ekonomikas cikliskajiem nosacījumiem. Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu, mērķi 2007. gadam un turpmākajiem gadiem ir nosprausti augstāk vismaz par 1 procenta punktu no IKP, salīdzinot ar labvēlīgāko (un reālistiskāko) makroekonomikas scenāriju. |
| --- | --- |

(4)

Programmas pamatā esošās vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenie mērķi ir saglabāt valdības vispārējās finanses vismaz līdzsvarā un nodrošināt ilgtermiņa ilgtspējību, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu. Budžeta stratēģija paredz vispārējās valdības budžeta pārpalikuma samazināšanos no 2,5 % no IKP 2006. gadā līdz apmēram 1,25 % 2007.-2008. gadā un pēc tam palielināšanos līdz apmēram 1,5 % no IKP. Primārā bilance attīstīsies pēc līdzīga parauga, ņemot vērā procentu izdevumu niecīgo nozīmi. Pārpalikuma samazināšanos 2007. gadā rada izdevumu un IKP attiecības palielināšanās, turpinot samazināties ieņēmumu attiecībai. Sākot ar 2008. gadu, vispārējās ieņēmumu un izdevumu attiecības stabili samazināsies, jo īpaši atspoguļojot ienākumu nodokļa samazinājumus un izdevumu palielināšanos, kas saglabāsies zem lielā nominālā IKP pieauguma. Jaunā programma novirzās no iepriekšējās prakses, kuras mērķis attiecībā uz vispārējās valdības finansēm vienmēr bija sasniegt nulles bilanci (pagājušos gados tas vienmēr tika pārsniegts), un tā vietā visā programmas darbības laikā nosaka ievērojamu pārpalikumu, kas ir svarīgs solis, reaģējot uz ekonomikas cikliskajiem nosacījumiem. Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu, mērķi 2007. gadam un turpmākajiem gadiem ir nosprausti augstāk vismaz par 1 procenta punktu no IKP, salīdzinot ar labvēlīgāko (un reālistiskāko) makroekonomikas scenāriju.

| (5) | Paredzēts, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, samazināsies aptuveni par 1 procenta punktu, sasniedzot 0,5 % no IKP 2007. gadā, un paaugstināsies virs 1 % no IKP 2008. gadā un virs 1,5 % no IKP 2009. un 2010. gadā. Tāpat kā iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko programmā plānots saglabāt visā programmas darbības laikā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 2 % apjomā no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir ievērojami augstāks, nekā būtu nepieciešams, ņemot vērā parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Paredzēts, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, samazināsies aptuveni par 1 procenta punktu, sasniedzot 0,5 % no IKP 2007. gadā, un paaugstināsies virs 1 % no IKP 2008. gadā un virs 1,5 % no IKP 2009. un 2010. gadā. Tāpat kā iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko programmā plānots saglabāt visā programmas darbības laikā. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 2 % apjomā no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir ievērojami augstāks, nekā būtu nepieciešams, ņemot vērā parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Programmas makroekonomikas pieņēmumus programmas darbības laikā var uzskatīt par piesardzīgiem. Nodokļu ieņēmumu prognozes kopumā šķiet ticamas. Tomēr, lai palīdzētu sasniegt izdevumu pieauguma paredzēto ierobežošanu, labi būtu vidējā termiņa fiskālās plānošanas regulējumu padarīt tādu, kas uzliek lielākas saistības. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Programmas makroekonomikas pieņēmumus programmas darbības laikā var uzskatīt par piesardzīgiem. Nodokļu ieņēmumu prognozes kopumā šķiet ticamas. Tomēr, lai palīdzētu sasniegt izdevumu pieauguma paredzēto ierobežošanu, labi būtu vidējā termiņa fiskālās plānošanas regulējumu padarīt tādu, kas uzliek lielākas saistības.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka budžeta nostādne programmā ir pietiekama, lai atbilstīgi programmai visā programmas darbības laikā ar lielu rezervi uzturētu VTM. A fortiori tā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % apjomā no IKP. Programmā paredzētā fiskālās politikas nostādne nav pilnīgi atbilstīga Stabilitātes un izaugsmes paktam, jo tā ir procikliska ekonomiskās izaugsmes laikā 2007. gadā, kad strukturālo bilanci paredzēts samazināt par aptuveni 1 % no IKP. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka budžeta nostādne programmā ir pietiekama, lai atbilstīgi programmai visā programmas darbības laikā ar lielu rezervi uzturētu VTM. A fortiori tā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % apjomā no IKP. Programmā paredzētā fiskālās politikas nostādne nav pilnīgi atbilstīga Stabilitātes un izaugsmes paktam, jo tā ir procikliska ekonomiskās izaugsmes laikā 2007. gadā, kad strukturālo bilanci paredzēts samazināt par aptuveni 1 % no IKP.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā samazinājās līdz 3,7 % no IKP, kas ir krietni mazāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies vēl par 2 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā samazinājās līdz 3,7 % no IKP, kas ir krietni mazāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies vēl par 2 procentu punktiem.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Igaunijā ir viena no zemākajām ES, jo prognozēts, ka turpmākajos gadu desmitos samazināsies ar vecumu saistīto izdevumu daļa no IKP, ko iespaidos pensiju sistēmas reformas ievērojamā izdevumus samazinošā ietekme. Kopējā parāda pašreizējais līmenis Igaunijā ir ļoti zems, un sakārtotu valdības finanšu saglabāšana atbilstīgi budžeta plāniem programmas darbības laikā veicinātu risku ierobežošanu attiecībā uz valdības finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Igaunijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud zems risks. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Igaunijā ir viena no zemākajām ES, jo prognozēts, ka turpmākajos gadu desmitos samazināsies ar vecumu saistīto izdevumu daļa no IKP, ko iespaidos pensiju sistēmas reformas ievērojamā izdevumus samazinošā ietekme. Kopējā parāda pašreizējais līmenis Igaunijā ir ļoti zems, un sakārtotu valdības finanšu saglabāšana atbilstīgi budžeta plāniem programmas darbības laikā veicinātu risku ierobežošanu attiecībā uz valdības finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Igaunijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud zems risks.

| (10) | Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs ir skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam atbilstīgi valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Abās programmās kā makroekonomikas stabilizēšanai izšķirīgs elements jo īpaši uzsvērta apdomīga fiskālā politika. |
| --- | --- |

(10)

Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs ir skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam atbilstīgi valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Abās programmās kā makroekonomikas stabilizēšanai izšķirīgs elements jo īpaši uzsvērta apdomīga fiskālā politika.

| (11) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (2).

Kopumā var secināt, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija sniedz labu Stabilitātes un izaugsmes paktam atbilstošu fiskālās politikas piemēru. Tomēr budžeta pārpalikuma plānotā samazināšanās 2007. gadā ekonomiskā uzplaukuma laikā netieši norāda uz fiskālās politikas prociklisko nostādni.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Igaunija ir aicināta tiekties pēc lielāka budžeta pārpalikuma 2007. gadā, nekā plānots programmā, lai veicinātu makroekonomikas stabilitāti un turpinātu atbalstīt ārējās nestabilitātes novēršanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2006. g. dec. | 10,5 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 |
| COM 2006. g. nov. | 10,5 | 10,9 | 9,5 | 8,4 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2006. g. dec. | 4,1 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 |
| COM 2006. g. nov. | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2006. g. dec.
   (3) | 0,2 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 |
| COM 2006. g. nov. (7) | 0,0 | 1,2 | 0,9 | – 0,6 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov.
   (3) | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 2,3 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 |
| COM 2006. g. nov. | 2,3 | 2,5 | 1,6 | 1,3 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 2,5 | 2,8 | 1,4 | 1,4 | 1,7 | 1,6 |
| COM 2006. g. nov. | 2,5 | 2,7 | 1,8 | 1,5 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (3) | 2,2 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| COM 2006. g. nov. | 2,3 | 2,2 | 1,4 | 1,5 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov.
   (3) | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | n.d. |
| Strukturālā bilance (4)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (5) | 2,2 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| COM 2006. g. nov. (6) | 2,2 | 1,5 | 1,0 | 1,3 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 4,5 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 |
| COM 2006. g. nov. | 4,5 | 4,0 | 2,7 | 2,1 | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. nov. | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | n.d. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2006. g. dec.

10,5

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

COM 2006. g. nov.

10,5

10,9

9,5

8,4

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2006. g. dec.

4,1

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

COM 2006. g. nov.

4,1

4,4

4,2

4,6

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2006. g. dec.
   (3)

0,2

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

COM 2006. g. nov. (7)

0,0

1,2

0,9

– 0,6

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.
   (3)

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

2,3

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

COM 2006. g. nov.

2,3

2,5

1,6

1,3

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

2,5

2,8

1,4

1,4

1,7

1,6

COM 2006. g. nov.

2,5

2,7

1,8

1,5

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (3)

2,2

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

COM 2006. g. nov.

2,3

2,2

1,4

1,5

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.
   (3)

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

n.d.

Strukturālā bilance (4)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (5)

2,2

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

COM 2006. g. nov. (6)

2,2

1,5

1,0

1,3

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

4,5

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

COM 2006. g. nov.

4,5

4,0

2,7

2,1

n.d.

n.d.

KP 2005. g. nov.

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

n.d.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 02.08.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 07.07.2005., 1. lpp.). Tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti, nav datu par dažu darba tirgu mainīgumu un datu par tīrajiem aizdevumiem/ aizņēmumiem privātajā sektorā.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,6 % no IKP 2006. gadā un 0,4 % no IKP 2007. gadā; visi samazina budžeta deficītu).

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs (0,2 % no IKP 2005. gadā, 0,6 % no IKP 2006. gadā, 0,4 % no IKP 2007. gadā un 0,2 % — 2008. gadā; visi samazina budžeta deficītu).

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 9,1 %, 9,6 %, 9,9 % un 9,9 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/9

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Maltas konverģences programmu 2006.-2009. gadam

(2007/C 72/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Maltas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Maltas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums programmas periodā svārstīsies aptuveni 3 % robežās. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz optimistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu attiecībā uz 2007. gadu un ļoti optimistiskiem attiecībā uz laiku pēc tam, jo īpaši tādēļ, ka ārējā sektora termiņa vidusposma novērtējums bija labvēlīgs. Ja vidējā termiņā neto eksporta apjomi būs mazāki, nekā paredzēts programmā, tas varētu palielināt pēdējos gados novēroto ārējo nestabilitāti. Inflācijas prognozes šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums programmas periodā svārstīsies aptuveni 3 % robežās. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz optimistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu attiecībā uz 2007. gadu un ļoti optimistiskiem attiecībā uz laiku pēc tam, jo īpaši tādēļ, ka ārējā sektora termiņa vidusposma novērtējums bija labvēlīgs. Ja vidējā termiņā neto eksporta apjomi būs mazāki, nekā paredzēts programmā, tas varētu palielināt pēdējos gados novēroto ārējo nestabilitāti. Inflācijas prognozes šķiet ticamas.

| (3) | Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības deficīts ir 2,9 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 2,7 % no IKP. Aprēķinātie 2006. gada rezultāti, kas minēti pēdējā atjauninājumā (2,6 % no IKP), ir mazāki par tiem, kas plānoti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē; ņemot vērā jaunāko informāciju par IKP pieaugumu un datiem par valsts finanšu skaidras naudas plūsmu, tie šķiet pareizi. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējās valdības deficīts ir 2,9 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 2,7 % no IKP. Aprēķinātie 2006. gada rezultāti, kas minēti pēdējā atjauninājumā (2,6 % no IKP), ir mazāki par tiem, kas plānoti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē; ņemot vērā jaunāko informāciju par IKP pieaugumu un datiem par valsts finanšu skaidras naudas plūsmu, tie šķiet pareizi.

| (4) | Atjauninājumā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir deficīta samazināšana zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2006. gadā un fiskālā konsolidācija pēc tam. Atjauninājumā prognozēta vispārējās valdības deficīta pakāpeniska samazināšanās, kas ļaus līdz 2009. gadam izveidot kopumā līdzsvarotu budžetu. Tā kā tiek prognozēta procentu sloga mazināšanās, gaidāms, ka primārais pārpalikums līdz 2009. gadam sasniegs 3,25 % no IKP. Korekcija tiks veikta, samazinot primāro izdevumu attiecību par gandrīz 5,75 procentu punktiem no IKP, kas vairāk nekā kompensē ieņēmumu attiecības samazināšanos par gandrīz 3,75 procentu punktiem no IKP. Neraugoties uz sekmēm, kas gūtas, ierobežojot tēriņus kopumā, veselības aprūpes izdevumiem pēdējos gados bijusi tendence pieaugt. Mazāk nekā iepriekš tiks izmantoti vienreizēji deficīta samazināšanas pasākumi. Programma kopumā apstiprina plānoto nominālo budžeta korekciju iepriekšējā atjauninājumā, neraugoties uz daudz labvēlīgāku makroekonomisko scenāriju. |
| --- | --- |

(4)

Atjauninājumā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir deficīta samazināšana zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2006. gadā un fiskālā konsolidācija pēc tam. Atjauninājumā prognozēta vispārējās valdības deficīta pakāpeniska samazināšanās, kas ļaus līdz 2009. gadam izveidot kopumā līdzsvarotu budžetu. Tā kā tiek prognozēta procentu sloga mazināšanās, gaidāms, ka primārais pārpalikums līdz 2009. gadam sasniegs 3,25 % no IKP. Korekcija tiks veikta, samazinot primāro izdevumu attiecību par gandrīz 5,75 procentu punktiem no IKP, kas vairāk nekā kompensē ieņēmumu attiecības samazināšanos par gandrīz 3,75 procentu punktiem no IKP. Neraugoties uz sekmēm, kas gūtas, ierobežojot tēriņus kopumā, veselības aprūpes izdevumiem pēdējos gados bijusi tendence pieaugt. Mazāk nekā iepriekš tiks izmantoti vienreizēji deficīta samazināšanas pasākumi. Programma kopumā apstiprina plānoto nominālo budžeta korekciju iepriekšējā atjauninājumā, neraugoties uz daudz labvēlīgāku makroekonomisko scenāriju.

| (5) | Tiek plānots, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētais deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies no 3 % no IKP 2006. gadā līdz 0,5 % programmas perioda beigās. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, tomēr jaunā programma neparedz mērķi sasniegt VTM programmas periodā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,75 % no IKP), to sasniedzot, vajadzētu būt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētais deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies no 3 % no IKP 2006. gadā līdz 0,5 % programmas perioda beigās. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, tomēr jaunā programma neparedz mērķi sasniegt VTM programmas periodā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,75 % no IKP), to sasniedzot, vajadzētu būt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Kopumā programmā iekļautie budžeta prognožu riski šķiet līdzsvaroti attiecībā uz 2007. gadu, taču pēc tam budžeta rezultāti var būt sliktāki, nekā prognozēts programmā. Tā iemesls ir optimistiskas prognozes par IKP pieaugumu 2007. gadā un sevišķi labvēlīgs makroekonomiskais scenārijs 2008.-2009. gadam, kas ir atjauninājuma prognožu pamatā (lai gan nodokļu prognozes šiem gadiem šķiet piesardzīgas). Turklāt attiecībā uz laiku pēc 2007. gada nav sniegta sīkāka informācija par korekciju stratēģiju, kas savukārt palielina ar plānoto fiskālo konsolidāciju saistītos riskus. |
| --- | --- |

(6)

Kopumā programmā iekļautie budžeta prognožu riski šķiet līdzsvaroti attiecībā uz 2007. gadu, taču pēc tam budžeta rezultāti var būt sliktāki, nekā prognozēts programmā. Tā iemesls ir optimistiskas prognozes par IKP pieaugumu 2007. gadā un sevišķi labvēlīgs makroekonomiskais scenārijs 2008.-2009. gadam, kas ir atjauninājuma prognožu pamatā (lai gan nodokļu prognozes šiem gadiem šķiet piesardzīgas). Turklāt attiecībā uz laiku pēc 2007. gada nav sniegta sīkāka informācija par korekciju stratēģiju, kas savukārt palielina ar plānoto fiskālo konsolidāciju saistītos riskus.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstīgs, lai līdz 2006. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu saskaņā ar Padomes ieteikumu. Turklāt šķiet, ka tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2008. gada parastu makroekonomisko svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība — 3 % no IKP. Nākamajos gados pēc pārmērīga deficīta novēršanas korekciju temps virzībā uz programmā netieši norādīto VTM kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstīgs, lai līdz 2006. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu saskaņā ar Padomes ieteikumu. Turklāt šķiet, ka tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2008. gada parastu makroekonomisko svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība — 3 % no IKP. Nākamajos gados pēc pārmērīga deficīta novēršanas korekciju temps virzībā uz programmā netieši norādīto VTM kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances ikgadējā uzlabojuma kritērijam būtu jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai būtu jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 68,25 % no IKP, kas ir vairāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas periodā samazināsies par 8,75 procentu punktiem no IKP. Paredzams, ka parāda attiecības attīstība būs mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka programmas periodā parāda attiecība pietiekami samazināsies, tuvojoties atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 68,25 % no IKP, kas ir vairāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas periodā samazināsies par 8,75 procentu punktiem no IKP. Paredzams, ka parāda attiecības attīstība būs mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka programmas periodā parāda attiecība pietiekami samazināsies, tuvojoties atsauces vērtībai.

| (9) | Malta nesen sākusi īstenot pensiju reformu, kuras mērķis ir palielināt faktisko pensionēšanās vecumu, reizē palielinot pensijas. Rezultātā programmas aplēses liek domāt, ka pensiju izdevumi būs lielāki, kas savukārt vēl vairāk palielinās ar novecošanos saistītos izdevumus gandrīz līdz ES vidējam rādītājam. Prognozes liecina, ka, lai arī lēnāk nekā iepriekš, veselības aprūpes tēriņi ilgtermiņā pieaugs par aptuveni 1,75 procentu punktiem no IKP, ja saglabāsies pašreizējās tendences. Pašreizējais budžeta stāvoklis nenodrošinātu stabilu parāda samazināšanu zem Līguma atsauces vērtības. Tādējādi budžeta stāvokļa uzlabošana, kā prognozēts programmā, palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka Maltas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidēji liels risks. |
| --- | --- |

(9)

Malta nesen sākusi īstenot pensiju reformu, kuras mērķis ir palielināt faktisko pensionēšanās vecumu, reizē palielinot pensijas. Rezultātā programmas aplēses liek domāt, ka pensiju izdevumi būs lielāki, kas savukārt vēl vairāk palielinās ar novecošanos saistītos izdevumus gandrīz līdz ES vidējam rādītājam. Prognozes liecina, ka, lai arī lēnāk nekā iepriekš, veselības aprūpes tēriņi ilgtermiņā pieaugs par aptuveni 1,75 procentu punktiem no IKP, ja saglabāsies pašreizējās tendences. Pašreizējais budžeta stāvoklis nenodrošinātu stabilu parāda samazināšanu zem Līguma atsauces vērtības. Tādējādi budžeta stāvokļa uzlabošana, kā prognozēts programmā, palīdzētu mazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā šķiet, ka Maltas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidēji liels risks.

| (10) | Konverģences programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tomēr tajā sniegta sistemātiska informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un tās budžeta prognozēs skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrētāk, abās programmās paredzēta pensiju reformas īstenošana, savukārt konverģences programmā sniegtas sīkākas ziņas par valsts reformu programmā minēto nodokļu reformu. |
| --- | --- |

(10)

Konverģences programmā nav ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tomēr tajā sniegta sistemātiska informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un tās budžeta prognozēs skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrētāk, abās programmās paredzēta pensiju reformas īstenošana, savukārt konverģences programmā sniegtas sīkākas ziņas par valsts reformu programmā minēto nodokļu reformu.

| (11) | Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (2). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (2).

Padome uzskata, ka programma atbilst pārmērīgā deficīta novēršanai līdz 2006. gadam un, ņemot vērā paredzamo pārliecinošo izaugsmi, vēlāk paredz sekmīgu virzību uz VTM sasniegšanu. Programmā paredzētā parāda attiecība šķiet samazināmies pienācīgā tempā, virzoties uz atsauces vērtību 60 % apmērā no IKP. Tomēr budžeta mērķu sasniegšana pēc 2007. gada ir apdraudēta. Ir svarīgi saglabāt tādu budžeta stāvokli, lai budžets varētu izturēt situāciju, kad prognozētā pārliecinošā izaugsme nenotiek, jo īpaši, ņemot vērā nesen izveidojušos ārējo nestabilitāti. Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Padome aicina Maltu:

| i) | panākt pienācīgu virzību uz VTM sasniegšanu, kā paredzēts programmā, un nodrošināt atbilstīgu parāda un IKP attiecības samazināšanos, vienlaikus precizējot budžeta stratēģiju, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, raugoties no ilglaicīgākas perspektīvas; |
| --- | --- |

i)

panākt pienācīgu virzību uz VTM sasniegšanu, kā paredzēts programmā, un nodrošināt atbilstīgu parāda un IKP attiecības samazināšanos, vienlaikus precizējot budžeta stratēģiju, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, raugoties no ilglaicīgākas perspektīvas;

| ii) | ņemot vērā parāda līmeni un prognozes par to izdevumu pieaugumu, kas saistīti ar novecošanos, uzlabot valsts finanšu ilglaicīgo ilgtspējību, sasniedzot VTM un sekmīgi izstrādājot un īstenojot veselības aprūpes sistēmas reformu. |
| --- | --- |

ii)

ņemot vērā parāda līmeni un prognozes par to izdevumu pieaugumu, kas saistīti ar novecošanos, uzlabot valsts finanšu ilglaicīgo ilgtspējību, sasniedzot VTM un sekmīgi izstrādājot un īstenojot veselības aprūpes sistēmas reformu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2006. g. dec. | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| COM 2006. g. nov. | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | n.d. |
| KP 2006. gada janvāris | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2006. g. dec. | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| COM 2006. g. nov. | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | n.d. |
| KP 2006. gada janvāris
   (8) | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2006. g. dec.
   (3) | – 2,8 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 |
| COM 2006. g. nov.  (7) | – 2,1 | – 1,4 | – 1,1 | – 0,5 | n.d. |
| KP 2006. gada janvāris
   (3) | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | – 3,2 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 |
| COM 2006. g. nov. | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,9 | n.d. |
| KP 2006. gada janvāris | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |
| COM 2006. g. nov. | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | n.d. |
| KP 2006. gada janvāris | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 |
| COM 2006. g. nov. | – 2,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,7 | n.d. |
| KP 2006. gada janvāris
   (3) | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 | n.d. |
| Strukturālā bilance (4)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (5) | – 3,8 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 |
| COM 2006. g. nov.  (6) | – 4,0 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,7 | n.d. |
| KP 2006. gada janvāris | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |
| COM 2006. g. nov. | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | n.d. |
| KP 2006. gada janvāris | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | n.d. |
| Avots:

  Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2006. g. dec.

2,2

2,9

3,0

3,1

3,1

COM 2006. g. nov.

2,2

2,3

2,1

2,2

n.d.

KP 2006. gada janvāris

0,9

1,1

1,2

2,0

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2006. g. dec.

2,5

3,1

2,2

2,1

2,0

COM 2006. g. nov.

2,5

3,0

2,6

2,4

n.d.

KP 2006. gada janvāris
   (8)

2,8

3,1

2,5

1,9

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2006. g. dec.
   (3)

– 2,8

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

COM 2006. g. nov.  (7)

– 2,1

– 1,4

– 1,1

– 0,5

n.d.

KP 2006. gada janvāris
   (3)

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

– 3,2

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

COM 2006. g. nov.

– 3,2

– 2,9

– 2,7

– 2,9

n.d.

KP 2006. gada janvāris

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

0,8

1,1

1,1

2,5

3,2

COM 2006. g. nov.

0,8

0,9

0,7

0,6

n.d.

KP 2006. gada janvāris

0,3

1,4

1,5

2,4

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

COM 2006. g. nov.

– 2,4

– 2,3

– 2,3

– 2,7

n.d.

KP 2006. gada janvāris
   (3)

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

n.d.

Strukturālā bilance (4)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (5)

– 3,8

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

COM 2006. g. nov.  (6)

– 4,0

– 3,5

– 2,5

– 2,7

n.d.

KP 2006. gada janvāris

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

74,2

68,3

66,7

63,2

59,4

COM 2006. g. nov.

74,2

69,6

69,0

68,6

n.d.

KP 2006. gada janvāris

76,7

70,8

68,9

67,3

n.d.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrēti, nav sniegti dati par nozaru bilancēm, jo īpaši prognozes par tīro aizdevumu/aizņēmumu attiecībā pret pārējo pasauli 2006.–2009. gadā, un dati par nodarbinātību un darba ražīgumu nostrādātajās stundās.

(3)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(4)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (1,6 % no IKP 2005. gadā, 1,1 % no IKP 2006. gadā un 0,2 % 2007. gadā, 0,2 % 2008. gadā, 0,2 % 2009. gadā; visi samazina deficītu).

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs (1,6 % no IKP 2005. gadā, 1,1 % no IKP 2006. gadā un 0,2 % no IKP 2007. gadā, 0 % no IKP 2008. gadā; visi samazina deficītu).

(7)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 2,2 %, 1,7 %, 1,7 % un 1,6 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.–2008. gadā.

(8)  2006. gada janvāra KP skaitļi atbilst mazumtirdzniecības cenu indeksam.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/13

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Polijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam

(2007/C 72/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Polijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Polijas konverģences programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam.

| (2) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums būs sasniedzis 5,4 % 2006. gadā un kopumā stabilizēsies (vidēji ap 5,25 %) pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, attiecībā uz izaugsmi šķiet pamatots ar piesardzīgiem pieņēmumiem 2007. gadā un ar drīzāk optimistiskiem pieņēmumiem pēc tam, jo stāvoklis darba tirgū var neuzlaboties tik ātri, kā paredzēts jo īpaši programmā. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas, pesimistiskākas, tuvojoties programmas beigām, jo īpaši augošā algu spiediena dēļ arvien saspringtākajā darba tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums būs sasniedzis 5,4 % 2006. gadā un kopumā stabilizēsies (vidēji ap 5,25 %) pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, attiecībā uz izaugsmi šķiet pamatots ar piesardzīgiem pieņēmumiem 2007. gadā un ar drīzāk optimistiskiem pieņēmumiem pēc tam, jo stāvoklis darba tirgū var neuzlaboties tik ātri, kā paredzēts jo īpaši programmā. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas, pesimistiskākas, tuvojoties programmas beigām, jo īpaši augošā algu spiediena dēļ arvien saspringtākajā darba tirgū.

| (3) | 2006. gada janvāra konverģences programmā attiecībā uz vispārējās valdības bilanci 2006. gadam tika noteikts mērķis – 2,6 % no IKP, Komisijas dienestu rudens prognozēs tika norādīti – 2,2 % no IKP, savukārt 2006. gada novembra konverģences programmas atjauninājumā 2006. gada budžeta izlietojums tiek lēsts – 1,9 % apmērā no IKP. Budžeta izlietojums, kas ir labāks nekā gaidītais, radies galvenokārt tādēļ, ka nav pilnībā izpildīti izdevumu plāni (īpaši sociālie pabalsti un valsts ieguldījums), savukārt ieņēmumu pieaugums radies galvenokārt izaugsmes dēļ, kas bija lielāka nekā gaidītā. Aprēķinot iepriekš minēto deficītu, nav ņemti vērā pensiju reformas izdevumi, kas novērtēti apmēram 2 % apmērā no IKP 2006. gadā, pārejas periodā, kurš paredzēts, lai īstenotu Eurostat2004. gada 2. marta Lēmumu par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju (2), un kurš beidzas 2007. gada pavasarī. Galvenais budžeta stratēģijas mērķis 2006. gada novembra atjauninājumā ir novērst pārmērīgo deficītu līdz 2007. gadam, panākot atbilstību reformētajam Paktam, kurā atļauts atskaitīt daļu no pensiju reformas izdevumiem. Turpmākajiem gadiem programmā plānota pakāpeniska deficīta samazināšanās, lai 2009. gadā sasniegtu atsauces vērtību 3 % no IKP. |
| --- | --- |

(3)

2006. gada janvāra konverģences programmā attiecībā uz vispārējās valdības bilanci 2006. gadam tika noteikts mērķis – 2,6 % no IKP, Komisijas dienestu rudens prognozēs tika norādīti – 2,2 % no IKP, savukārt 2006. gada novembra konverģences programmas atjauninājumā 2006. gada budžeta izlietojums tiek lēsts – 1,9 % apmērā no IKP. Budžeta izlietojums, kas ir labāks nekā gaidītais, radies galvenokārt tādēļ, ka nav pilnībā izpildīti izdevumu plāni (īpaši sociālie pabalsti un valsts ieguldījums), savukārt ieņēmumu pieaugums radies galvenokārt izaugsmes dēļ, kas bija lielāka nekā gaidītā. Aprēķinot iepriekš minēto deficītu, nav ņemti vērā pensiju reformas izdevumi, kas novērtēti apmēram 2 % apmērā no IKP 2006. gadā, pārejas periodā, kurš paredzēts, lai īstenotu Eurostat2004. gada 2. marta Lēmumu par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju (2), un kurš beidzas 2007. gada pavasarī. Galvenais budžeta stratēģijas mērķis 2006. gada novembra atjauninājumā ir novērst pārmērīgo deficītu līdz 2007. gadam, panākot atbilstību reformētajam Paktam, kurā atļauts atskaitīt daļu no pensiju reformas izdevumiem. Turpmākajiem gadiem programmā plānota pakāpeniska deficīta samazināšanās, lai 2009. gadā sasniegtu atsauces vērtību 3 % no IKP.

| (4) | Tiek plānots, ka deficīts katru gadu samazināsies par 0,4 procentu punktiem (par 0,3 procentu punktiem, ja iekļauj pensiju reformas izmaksas), sākot no 1,9 % no IKP 2006. gadā līdz 0,6 % no IKP 2009. gadā. Tiek plānots, ka primārais pārpalikums uzlabosies no 0,5 % no IKP 2006. gadā līdz 1,7 % no IKP 2009. gadā. Ņemot vērā iepriekš minētā Eurostat lēmuma ietekmi, deficīta stāvoklis atjauninātajā programmā uzlabotos no 3,9 % no IKP 2006. gadā līdz 2,9 % 2009. gadā. Tiek plānots, ka 2007. gadā korekcijas pamatā būs ieņēmumi (ieņēmumu attiecības pieaugums par 0,6 procentu punktiem no IKP ar gandrīz nemainīgu izdevumu attiecību) un 2008.-2009. gadā korekcijas pamatā galvenokārt būs izdevumi, lai ar uzviju kompensētu lielu samazinājumu ieņēmumu attiecībā (ikgadēju vidējo izdevumu attiecības samazināšanos par 1,6 procentu punktiem, jo īpaši attiecībā uz patēriņu un sociālajiem pabalstiem, un ieņēmumu attiecības samazināšanos vidēji par 1,2 procentu punktiem, kam galvenais iemesls ir sociālo iemaksu samazināšana un izmaiņas personu ienākumu nodokļu sistēmā un citas izmaiņas nodokļu sistēmā, kuras ne vienmēr ir pilnībā noteiktas). Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, deficīta mērķi ir pārskatīti un noteikti zemāki, ņemot vērā daudz lielāko izaugsmi un labākus rezultātus nekā 2006. gadā gaidītie. |
| --- | --- |

(4)

Tiek plānots, ka deficīts katru gadu samazināsies par 0,4 procentu punktiem (par 0,3 procentu punktiem, ja iekļauj pensiju reformas izmaksas), sākot no 1,9 % no IKP 2006. gadā līdz 0,6 % no IKP 2009. gadā. Tiek plānots, ka primārais pārpalikums uzlabosies no 0,5 % no IKP 2006. gadā līdz 1,7 % no IKP 2009. gadā. Ņemot vērā iepriekš minētā Eurostat lēmuma ietekmi, deficīta stāvoklis atjauninātajā programmā uzlabotos no 3,9 % no IKP 2006. gadā līdz 2,9 % 2009. gadā. Tiek plānots, ka 2007. gadā korekcijas pamatā būs ieņēmumi (ieņēmumu attiecības pieaugums par 0,6 procentu punktiem no IKP ar gandrīz nemainīgu izdevumu attiecību) un 2008.-2009. gadā korekcijas pamatā galvenokārt būs izdevumi, lai ar uzviju kompensētu lielu samazinājumu ieņēmumu attiecībā (ikgadēju vidējo izdevumu attiecības samazināšanos par 1,6 procentu punktiem, jo īpaši attiecībā uz patēriņu un sociālajiem pabalstiem, un ieņēmumu attiecības samazināšanos vidēji par 1,2 procentu punktiem, kam galvenais iemesls ir sociālo iemaksu samazināšana un izmaiņas personu ienākumu nodokļu sistēmā un citas izmaiņas nodokļu sistēmā, kuras ne vienmēr ir pilnībā noteiktas). Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, deficīta mērķi ir pārskatīti un noteikti zemāki, ņemot vērā daudz lielāko izaugsmi un labākus rezultātus nekā 2006. gadā gaidītie.

| (5) | Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i. cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies no apmēram – 2 % no IKP 2006. gadā līdz – 075 % no IKP programmas perioda beigās 2009. gadā (aprēķinā nav iekļauti pensiju reformas izdevumi). Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kas izklāstīts programmā, ir strukturāls deficīts 1 % apmērā no IKP, kuru programmā nav paredzēts sasniegt programmas periodā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. VTM vidējā termiņa mērķis atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo iespējamo ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i. cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies no apmēram – 2 % no IKP 2006. gadā līdz – 075 % no IKP programmas perioda beigās 2009. gadā (aprēķinā nav iekļauti pensiju reformas izdevumi). Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, kas izklāstīts programmā, ir strukturāls deficīts 1 % apmērā no IKP, kuru programmā nav paredzēts sasniegt programmas periodā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1,5 % no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. VTM vidējā termiņa mērķis atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo iespējamo ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Budžeta iznākums varētu būt sliktāks nekā programmā plānots, jo īpaši programmas beigu posmā. Ir būtiskas neskaidrības saistībā ar plānoto reformu efektīvu īstenošanu, jo to pamatā nav precīzu pasākumu paredzēto izdevumu ierobežošanas atbalstam. Turklāt ir risks saistībā ar diezgan optimistisko makroekonomisko scenāriju programmas perioda beigu posmā. Tādējādi līdz šim rīcība nav pietiekama un plānotie pasākumi ir jāuzlabo, lai panāktu minēto rezultātu. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta iznākums varētu būt sliktāks nekā programmā plānots, jo īpaši programmas beigu posmā. Ir būtiskas neskaidrības saistībā ar plānoto reformu efektīvu īstenošanu, jo to pamatā nav precīzu pasākumu paredzēto izdevumu ierobežošanas atbalstam. Turklāt ir risks saistībā ar diezgan optimistisko makroekonomisko scenāriju programmas perioda beigu posmā. Tādējādi līdz šim rīcība nav pietiekama un plānotie pasākumi ir jāuzlabo, lai panāktu minēto rezultātu.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet neatbilstīgs pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2007. gadam, ko ieteikusi Padome. Budžeta mērķi nenodrošina pietiekamu drošības rezervi pret 3 % IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanu, ja visā programmas laikposmā saglabājas normālas makroekonomiskas svārstības. Turpmākajos gados pēc pārmērīgā deficīta novēršanas strukturālo korekciju temps programmas VTM sasniegšanai jākāpina, izmantojot ekonomiskā uzplaukuma laiku, un jāatbalsta ar pasākumiem. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet neatbilstīgs pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2007. gadam, ko ieteikusi Padome. Budžeta mērķi nenodrošina pietiekamu drošības rezervi pret 3 % IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanu, ja visā programmas laikposmā saglabājas normālas makroekonomiskas svārstības. Turpmākajos gados pēc pārmērīgā deficīta novēršanas strukturālo korekciju temps programmas VTM sasniegšanai jākāpina, izmantojot ekonomiskā uzplaukuma laiku, un jāatbalsta ar pasākumiem.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 42,0 % no IKP un līdz ar to ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā lēsts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par 1,4 procentu punktiem. Ņemot vērā iepriekš minētā Eurostat lēmuma ietekmi, valsts kopējais parāds pieaugtu no 48,9 % 2006. gadā līdz 50,2 % 2009. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 42,0 % no IKP un līdz ar to ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Programmā lēsts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par 1,4 procentu punktiem. Ņemot vērā iepriekš minētā Eurostat lēmuma ietekmi, valsts kopējais parāds pieaugtu no 48,9 % 2006. gadā līdz 50,2 % 2009. gadā.

| (9) | Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Polijā ir viszemākā ES, un tiek prognozēts, ka ar novecošanos saistītie izdevumi samazināsies, kas daļēji notiks pateicoties pensiju sistēmas reformas izdevumus samazinošajai ietekmei, pieņemot, ka pensiju reformas tiks pilnībā īstenotas. Sākotnējais budžeta stāvoklis, lai gan tas ir mazliet uzlabojies, salīdzinot ar 2005. gadu, joprojām ietver risku ilgtspējīgām valsts finansēm, pirms tiek ņemta vērā novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu, un turpmāka budžeta konsolidācija palīdzētu ierobežot riskus valsts finanšu ilgtspējai. Kopumā Polijas finanšu ilgtspēju apdraud mazs risks. |
| --- | --- |

(9)

Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Polijā ir viszemākā ES, un tiek prognozēts, ka ar novecošanos saistītie izdevumi samazināsies, kas daļēji notiks pateicoties pensiju sistēmas reformas izdevumus samazinošajai ietekmei, pieņemot, ka pensiju reformas tiks pilnībā īstenotas. Sākotnējais budžeta stāvoklis, lai gan tas ir mazliet uzlabojies, salīdzinot ar 2005. gadu, joprojām ietver risku ilgtspējīgām valsts finansēm, pirms tiek ņemta vērā novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu, un turpmāka budžeta konsolidācija palīdzētu ierobežot riskus valsts finanšu ilgtspējai. Kopumā Polijas finanšu ilgtspēju apdraud mazs risks.

| (10) | Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tajā sniegta arī informācija par budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Konkrēti, abās programmās noteikta zināma lauksaimnieku sociālās nodrošināšanas sistēmas saskaņošana ar vispārējo valsts sistēmu, pakāpeniska invaliditātes pabalstu saskaņošanu ar reformēto pensiju sistēmu un garantēto medicīnisko pakalpojumu kopuma ieviešana. |
| --- | --- |

(10)

Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tajā sniegta arī informācija par budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar valsts reformu programmā iekļautajām darbībām. Konkrēti, abās programmās noteikta zināma lauksaimnieku sociālās nodrošināšanas sistēmas saskaņošana ar vispārējo valsts sistēmu, pakāpeniska invaliditātes pabalstu saskaņošanu ar reformēto pensiju sistēmu un garantēto medicīnisko pakalpojumu kopuma ieviešana.

| (11) | Programmā budžeta stratēģija daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrēti, nav pietiekama rīcība ar mērķi novērst pārmērīgo deficītu. |
| --- | --- |

(11)

Programmā budžeta stratēģija daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrēti, nav pietiekama rīcība ar mērķi novērst pārmērīgo deficītu.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā ir sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu (3). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā ir sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu (3).

Programmā paredzēts novērst pārmērīgo deficītu līdz 2007. gadam, atsaucoties uz 2. panta 7. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97, tomēr Padome atgādina, ka līdz šim veiktās darbības nav pietiekamas un plānotie pasākumi, šķiet, arī nav pietiekami šā rezultāta sasniegšanai.

Lai gan turpmākajos gados programmā paredzēts gūt atbilstīgas sekmes VTM sasniegšanā saistībā ar lielas izaugsmes iespējām, ievērojami riski apdraud budžeta mērķu sasniegšanu un korekciju ilglaicīgu efektivitāti.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un ņemot vērā jaunu Polijai adresētu ieteikumu pārmērīgā deficīta novēršanai, ko Padome ir pieņēmusi saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu 2007. gada 27. februārī, Padome aicina Poliju:

| i) | nodrošināt pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2007. gadam saskaņā ar jauno ieteikumu atbilstīgi 104. panta 7. punktam; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2007. gadam saskaņā ar jauno ieteikumu atbilstīgi 104. panta 7. punktam;

| ii) | izmantojot ekonomisko uzplaukumu, jebkādus papildu ieņēmumus novirzot deficīta samazināšanai, paātrināt korekciju tempu, lai sasniegtu VTM pēc plānotās pārmērīgā deficīta novēršanas, nosakot un īstenojot papildu pasākumus jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, kas vajadzīgi, lai veiktu paredzētās korekcijas; |
| --- | --- |

ii)

izmantojot ekonomisko uzplaukumu, jebkādus papildu ieņēmumus novirzot deficīta samazināšanai, paātrināt korekciju tempu, lai sasniegtu VTM pēc plānotās pārmērīgā deficīta novēršanas, nosakot un īstenojot papildu pasākumus jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, kas vajadzīgi, lai veiktu paredzētās korekcijas;

| iii) | saglabāt rezultātus, kas gūti, veicot pensiju reformu. |
| --- | --- |

iii)

saglabāt rezultātus, kas gūti, veicot pensiju reformu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2006. g. nov. | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |
| COM 2006. g. nov. | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | n.d. |
| KP 2006. g. jan. | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2006. g. nov. | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |
| COM 2006. g. nov. | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | n.d. |
| KP 2006. g. jan. | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no iespējamā IKP) | KP 2006. g. nov.
   (4) | – 0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |
| COM 2006. g. nov. (6) | – 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | n.d. |
| KP 20061. g. jan.
   (4) | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (neietverot pensiju reformas izmaksas)
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov. | – 2,5 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,6 |
| COM 2006. g. nov. | – 2,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,8 | n.d. |
| KP 2006. g. jan. | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (ietverot pensiju reformas izmaksas)
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov. | – 4,4 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 |
| COM 2006. g. nov. | – 4,4 | – 4,2 | – 4,0 | – 3,9 | n.d. |
| KP 2006. g. jan. | – 4,7 | – 4,6 | – 4,1 | – 3,7 | n.d. |
| Primārā bilance
  (neietverot pensiju reformas izmaksas)
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov. | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |
| COM 2006. g. nov. | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | n.d. |
| KP 2006. g. jan. | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 | n.d. |
| Strukturālā bilance (5)

  (neietverot pensiju reformas izmaksas)
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov. | – 2,4 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,1 | – 0,7 |
| COM 2006. g. nov. | – 2,3 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,8 | n.d. |
| KP 2006. g. jan. | – 2,1 | – 2,7 | – 2,4 | – 2,1 | n.d. |
| Strukturālā bilance (5)

  (ietverot pensiju reformas izmaksas)
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov. | – 4,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 |
| COM 2006. g. nov. | – 4,2 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,9 | n.d. |
| KP 2006. g. jan. | – 4,7 | – 4,7 | – 4,2 | – 3,9 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (neietverot pensiju reformas izmaksas)
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov. | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |
| COM 2006. g. nov. | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | n.d. |
| KP 2006. g. jan. | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (ietverot pensiju reformas izmaksas)
  (% no IKP) | KP 2006. g. nov. | 47,3 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 |
| COM 2006. g. nov. | 47,4 | 49,3 | 51,0 | 51,6 | n.d. |
| KP 2006. g. jan. | 47,9 | 51,2 | 52,1 | 52,6 | n.d. |
| Avots

  Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2006. g. nov.

3,5

5,4

5,1

5,1

5,6

COM 2006. g. nov.

3,2

5,2

4,7

4,8

n.d.

KP 2006. g. jan.

3,3

4,3

4,6

5,0

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2006. g. nov.

2,2

1,4

2,1

2,5

2,5

COM 2006. g. nov.

2,2

1,4

2,5

2,8

n.d.

KP 2006. g. jan.

2,2

1,5

2,2

2,5

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no iespējamā IKP)

KP 2006. g. nov.
   (4)

– 0,4

0,5

0,5

0,3

0,4

COM 2006. g. nov. (6)

– 0,3

0,4

0,3

0,1

n.d.

KP 20061. g. jan.
   (4)

0,1

0,3

0,3

0,6

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(neietverot pensiju reformas izmaksas)

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.

– 2,5

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,6

COM 2006. g. nov.

– 2,5

– 2,2

– 2,0

– 1,8

n.d.

KP 2006. g. jan.

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(ietverot pensiju reformas izmaksas)

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.

– 4,4

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

COM 2006. g. nov.

– 4,4

– 4,2

– 4,0

– 3,9

n.d.

KP 2006. g. jan.

– 4,7

– 4,6

– 4,1

– 3,7

n.d.

Primārā bilance

(neietverot pensiju reformas izmaksas)

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.

0,1

0,5

1,0

1,4

1,7

COM 2006. g. nov.

0,1

0,2

0,4

0,6

n.d.

KP 2006. g. jan.

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

n.d.

Strukturālā bilance (5)

(neietverot pensiju reformas izmaksas)

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.

– 2,4

– 2,1

– 1,6

– 1,1

– 0,7

COM 2006. g. nov.

– 2,3

– 2,3

– 2,1

– 1,8

n.d.

KP 2006. g. jan.

– 2,1

– 2,7

– 2,4

– 2,1

n.d.

Strukturālā bilance (5)

(ietverot pensiju reformas izmaksas)

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.

– 4,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

COM 2006. g. nov.

– 4,2

– 4,3

– 4,1

– 3,9

n.d.

KP 2006. g. jan.

– 4,7

– 4,7

– 4,2

– 3,9

n.d.

Valdības kopējais parāds

(neietverot pensiju reformas izmaksas)

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.

41,9

42,0

42,1

41,4

40,6

COM 2006. g. nov.

42,0

42,4

43,1

42,7

n.d.

KP 2006. g. jan.

42,5

45,0

45,3

45,4

n.d.

Valdības kopējais parāds

(ietverot pensiju reformas izmaksas)

(% no IKP)

KP 2006. g. nov.

47,3

48,9

50,0

50,3

50,2

COM 2006. g. nov.

47,4

49,3

51,0

51,6

n.d.

KP 2006. g. jan.

47,9

51,2

52,1

52,6

n.d.

Avots

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Sk. Statistikas biroja 2004. gada 2. marta Ziņu izlaidumu Nr. 30/2004 un 2004. gada 23. septembra Ziņu izlaidumu Nr. 117/2004.

(3)  Konkrēti, nav sniegti nodarbinātības dati, izteikti nostrādātajās stundās, un darba ražīgums, kas izteikts kā IKP attiecībā pret nostrādāto stundu skaitu. Trūkst arī ieguldījumu potenciālajā izaugsmē.

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Tā kā programmā noteiktie vienreizēji un citi pagaidu pasākumi ir nenozīmīgi, cikliski koriģētā bilance un strukturālā bilance ir identiskas.

(6)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % un 5,0 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.–2008. gadā.

Avots

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/17

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam

(2007/C 72/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2006. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2006. gada līdz 2009. gadam.

| (2) | Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 4,0 % 2006. gadā līdz vidēji 3,0 % pārējā programmas darbības laikā, lai gan tas saglabāsies tuvu potenciālajam pieauguma rādītājam. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi, turklāt 2006. gadā izaugsme, iespējams, bijusi pat lielāka. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālas. |
| --- | --- |

(2)

Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 4,0 % 2006. gadā līdz vidēji 3,0 % pārējā programmas darbības laikā, lai gan tas saglabāsies tuvu potenciālajam pieauguma rādītājam. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi, turklāt 2006. gadā izaugsme, iespējams, bijusi pat lielāka. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālas.

| (3) | Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē vispārējās valdības budžeta pārpalikums 2006. gadā ir lēsts 2,8 % apjomā no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā paredzēto rezultātu 0,9 % apjomā; atšķirība galvenokārt atspoguļo pamata efektu budžeta pārpalikumam, kas 2005. gadā bija lielāks nekā gaidīts. Pamatojoties uz pieejamajiem skaidras naudas datiem, šķiet, ka gan zemāku primāro izdevumu, gan augstāku nodokļu ieņēmumu ietekmē 2006. gada budžeta pārpalikums, iespējams, bijis lielāks nekā Komisijas dienestu prognozēs. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē vispārējās valdības budžeta pārpalikums 2006. gadā ir lēsts 2,8 % apjomā no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā paredzēto rezultātu 0,9 % apjomā; atšķirība galvenokārt atspoguļo pamata efektu budžeta pārpalikumam, kas 2005. gadā bija lielāks nekā gaidīts. Pamatojoties uz pieejamajiem skaidras naudas datiem, šķiet, ka gan zemāku primāro izdevumu, gan augstāku nodokļu ieņēmumu ietekmē 2006. gada budžeta pārpalikums, iespējams, bijis lielāks nekā Komisijas dienestu prognozēs.

| (4) | Atjauninātajā programmā apstiprināts, ka vidējais budžeta pārpalikums 2 % apjomā no IKP ekonomikas ciklā saglabājas kā galvenais fiskālais mērķis, ko atbalsta izdevumu daudzgadu ierobežojumi. Ar 2007. gada fiskālās politikas likumu valdība pārskatīs pašreizējo mērķi attiecībā uz vispārējās valdības budžeta pārpalikumu, ņemot vērā Eurostat lēmumu par fondēto otrā līmeņa pensiju shēmu klasifikāciju (2). Pēc šā lēmuma īstenošanai paredzētā pārejas perioda beigām (2007. gada pavasaris) budžeta pārpalikums būs mazāks aptuveni par 1 % no IKP katru gadu un kopējā parāda un IKP attiecība tiks koriģēta uz augšu par aptuveni 0,5 % no IKP. Atjauninātajā programmā izklāstītajā budžeta stratēģijā paredzēta budžeta pārpalikuma samazināšanās 2007. gadā (no 3,0 % no IKP 2006. gadā līdz 2,4 %) un pēc tam pakāpeniska palielināšanās (līdz 3,1 % 2009. gadā); attiecībā uz primāro budžeta pārpalikumu gaidāma līdzīga attīstība. Gan izdevumu, gan ieņēmumu attiecība pret IKP pakāpeniski samazinās visā programmas darbības laikā. Šajā uz programmas beigām orientētajā stratēģijā ievērojamie nodokļu samazinājumi 2007. gadā tiek finansēti tikai daļēji. Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu, budžeta pārpalikuma paredzētā attīstība (sākotnējam samazinājumam seko pakāpenisks palielinājums) ir līdzīga, tomēr ar augstākām tīro aizdevumu pozīcijām visā programmas darbības laikā. |
| --- | --- |

(4)

Atjauninātajā programmā apstiprināts, ka vidējais budžeta pārpalikums 2 % apjomā no IKP ekonomikas ciklā saglabājas kā galvenais fiskālais mērķis, ko atbalsta izdevumu daudzgadu ierobežojumi. Ar 2007. gada fiskālās politikas likumu valdība pārskatīs pašreizējo mērķi attiecībā uz vispārējās valdības budžeta pārpalikumu, ņemot vērā Eurostat lēmumu par fondēto otrā līmeņa pensiju shēmu klasifikāciju (2). Pēc šā lēmuma īstenošanai paredzētā pārejas perioda beigām (2007. gada pavasaris) budžeta pārpalikums būs mazāks aptuveni par 1 % no IKP katru gadu un kopējā parāda un IKP attiecība tiks koriģēta uz augšu par aptuveni 0,5 % no IKP. Atjauninātajā programmā izklāstītajā budžeta stratēģijā paredzēta budžeta pārpalikuma samazināšanās 2007. gadā (no 3,0 % no IKP 2006. gadā līdz 2,4 %) un pēc tam pakāpeniska palielināšanās (līdz 3,1 % 2009. gadā); attiecībā uz primāro budžeta pārpalikumu gaidāma līdzīga attīstība. Gan izdevumu, gan ieņēmumu attiecība pret IKP pakāpeniski samazinās visā programmas darbības laikā. Šajā uz programmas beigām orientētajā stratēģijā ievērojamie nodokļu samazinājumi 2007. gadā tiek finansēti tikai daļēji. Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu, budžeta pārpalikuma paredzētā attīstība (sākotnējam samazinājumam seko pakāpenisks palielinājums) ir līdzīga, tomēr ar augstākām tīro aizdevumu pozīcijām visā programmas darbības laikā.

| (5) | Paredzēts, ka strukturālais budžeta pārpalikums (t.i., cikliski koriģētais pārpalikums, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodoloģiju, saglabāsies virs 2 % no IKP visā programmas darbības laikā, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidējā termiņa mērķis (VTM) programmā izklāstītajam budžeta stāvoklim atbilst iepriekš minētajam mērķim par budžeta pārpalikumu 2 % apjomā no IKP vidēji uzņēmējdarbības cikla laikā (t.i., strukturālā izteiksmē), ko programmā plānots saglabāt visā programmas darbības laikā. Tā kā VTM ir ievērojami augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1 % no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. VTM ir arī ievērojami augstāks nekā būtu nepieciešams, ņemot vērā parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Paredzēts, ka strukturālais budžeta pārpalikums (t.i., cikliski koriģētais pārpalikums, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodoloģiju, saglabāsies virs 2 % no IKP visā programmas darbības laikā, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidējā termiņa mērķis (VTM) programmā izklāstītajam budžeta stāvoklim atbilst iepriekš minētajam mērķim par budžeta pārpalikumu 2 % apjomā no IKP vidēji uzņēmējdarbības cikla laikā (t.i., strukturālā izteiksmē), ko programmā plānots saglabāt visā programmas darbības laikā. Tā kā VTM ir ievērojami augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 1 % no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. VTM ir arī ievērojami augstāks nekā būtu nepieciešams, ņemot vērā parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti no 2007. gada. Šķiet, ka makroekonomiskā perspektīva un nodokļu ieņēmumu prognozes atspoguļo ticamus pieņēmumus, neraugoties uz nelielo neskaidrību par kapitāla peļņas nodokļu ieņēmumiem nākotnē. Izdevumu mērķus atbalsta līdzšinējie panākumi ar iepriekš minētajiem izdevumu ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti no 2007. gada. Šķiet, ka makroekonomiskā perspektīva un nodokļu ieņēmumu prognozes atspoguļo ticamus pieņēmumus, neraugoties uz nelielo neskaidrību par kapitāla peļņas nodokļu ieņēmumiem nākotnē. Izdevumu mērķus atbalsta līdzšinējie panākumi ar iepriekš minētajiem izdevumu ierobežojumiem.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka budžeta nostādne programmā ir pietiekama, lai atbilstīgi programmai visā tās darbības laikā uzturētu VTM. Turklāt tā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % apjomā no IKP. Tomēr ir risks, ka programmas fiskālās politikas nostādne varētu izrādīties procikliska 2007. gadā, kad gaidāma ekonomiskā uzplaukuma turpināšanās. Tas neatbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka budžeta nostādne programmā ir pietiekama, lai atbilstīgi programmai visā tās darbības laikā uzturētu VTM. Turklāt tā nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību gadījumā netiktu pārsniegta deficīta robežvērtība 3 % apjomā no IKP. Tomēr ir risks, ka programmas fiskālās politikas nostādne varētu izrādīties procikliska 2007. gadā, kad gaidāma ekonomiskā uzplaukuma turpināšanās. Tas neatbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam.

| (8) | Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā samazinājās līdz 46,5 % no IKP, kas ir krietni mazāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība – 60 % no IKP. Saskaņā ar programmu parāda attiecība turpinās samazināties un programmas darbības laikā nokritīsies vēl par 13,5 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(8)

Tiek lēsts, ka valdības kopējais parāds 2006. gadā samazinājās līdz 46,5 % no IKP, kas ir krietni mazāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība – 60 % no IKP. Saskaņā ar programmu parāda attiecība turpinās samazināties un programmas darbības laikā nokritīsies vēl par 13,5 procentu punktiem.

| (9) | Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Zviedrijā ir zemāka nekā vidēji ES, jo prognozēts, ka ilgtermiņā pensiju izdevumi saglabāsies kā salīdzinoši stabila IKP daļa, ko iespaidos pensiju sistēmas reformas ievērojamā izdevumus samazinošā ietekme. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu primāro budžeta pārpalikumu veicina kopējā parāda samazināšanos un līdzekļu uzkrāšanu. Stabila valdības budžeta uzturēšana ar plānotiem ilglaicīgiem budžeta pārpalikumiem palīdzētu ierobežot riskus attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Zviedrijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud zems risks. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Zviedrijā ir zemāka nekā vidēji ES, jo prognozēts, ka ilgtermiņā pensiju izdevumi saglabāsies kā salīdzinoši stabila IKP daļa, ko iespaidos pensiju sistēmas reformas ievērojamā izdevumus samazinošā ietekme. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu primāro budžeta pārpalikumu veicina kopējā parāda samazināšanos un līdzekļu uzkrāšanu. Stabila valdības budžeta uzturēšana ar plānotiem ilglaicīgiem budžeta pārpalikumiem palīdzētu ierobežot riskus attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Zviedrijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud zems risks.

| (10) | Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada novembra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta sistemātiska informācija par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās paredzēta pasākumu īstenošana, lai palielinātu darbaspēka pieejamību. |
| --- | --- |

(10)

Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada novembra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta sistemātiska informācija par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs, šķiet, ir ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās paredzēta pasākumu īstenošana, lai palielinātu darbaspēka pieejamību.

| (11) | Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (3). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (3).

Kopumā var secināt, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija sniedz labu Stabilitātes un izaugsmes paktam atbilstošu fiskālās politikas piemēru. Tomēr būs svarīgi mazināt procikliskuma risku, nodrošinot to, lai strukturālā budžeta stāvokļa pasliktināšanās 2007. gadā saistībā ar strukturālajām reformām, kuru mērķis ir paaugstināt nodarbinātības līmeni darba tirgū, neturpinātos nākamajos gados.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums  (4)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2006. g. dec. | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |
| COM 2006. g. nov. | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | n.d. |
| SPCI inflācija  (5)

  (%) | KP 2006. g. dec. | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |
| COM 2006. g. nov. | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no iespējamā IKP) | KP 2006. g. dec.
   (6) | – 0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| COM 2006. g. nov. (10) | – 0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (6) | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |
| COM 2006. g. nov. | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |
| COM 2006. g. nov. | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (6) | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| COM 2006. g. nov. | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (6) | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | n.d. |
| Strukturālā bilance  (7)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (8) | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| COM 2006. g. nov. (9) | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |
| COM 2006. g. nov. | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | n.d. |
| Avots

  Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2006. g. dec.

2,7

4,0

3,3

3,1

2,7

COM 2006. g. nov.

2,7

4,0

3,3

3,1

n.d.

KP 2005. g. dec.

2,4

3,1

2,8

2,3

n.d.

SPCI inflācija  (5)

(%)

KP 2006. g. dec.

1,3

1,9

2,2

1,5

1,9

COM 2006. g. nov.

0,8

1,5

1,6

1,8

n.d.

KP 2005. g. dec.

1,5

1,5

2,0

2,0

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no iespējamā IKP)

KP 2006. g. dec.
   (6)

– 0,7

0,0

0,3

0,3

0,3

COM 2006. g. nov. (10)

– 0,5

0,2

0,5

0,6

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (6)

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

3,0

3,0

2,4

2,7

3,1

COM 2006. g. nov.

3,0

2,8

2,4

2,5

n.d.

KP 2005. g. dec.

1,6

0,9

1,2

1,7

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

4,6

4,5

4,1

4,2

4,6

COM 2006. g. nov.

4,6

4,5

4,1

4,3

n.d.

KP 2005. g. dec.

3,2

2,5

3,0

3,6

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (6)

3,4

3,0

2,2

2,5

3,0

COM 2006. g. nov.

3,3

2,7

2,1

2,1

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (6)

1,8

0,9

1,1

1,7

n.d.

Strukturālā bilance  (7)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (8)

3,0

3,0

2,2

2,5

3,0

COM 2006. g. nov. (9)

2,9

2,7

2,1

2,1

n.d.

KP 2005. g. dec.

1,8

0,9

1,1

1,7

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

50,3

46,5

41,5

37,4

33,0

COM 2006. g. nov.

50,4

46,7

42,6

38,7

n.d.

KP 2005. g. dec.

50,9

49,4

47,8

46,0

n.d.

Avots

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Skatīt Eurostat Ziņu izlaidumu Nr. 30/2004 (2004. gada 2. marts) un Nr. 117/2004 (2004. gada 23. septembris).

(3)  Pie trūkstošajiem datiem cita starpā pieskaitāmi daži deflatori, nodokļu slogs un attiecīgo ārvalstu tirgu izaugsme.

(4)  Budžeta prognozēs nav ņemta vērā Eurostat2004. gada 2. marta Lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasificēšanu ietekme; šis lēmums jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojuma laikam. Ņemot vērā šo ietekmi, vispārējās valdības bilance saskaņā ar atjaunināto programmu būtu 2,0 % no IKP 2005. gadā, 2,0 % 2006. gadā, 1,3 % 2007. gadā, 1,6 % 2008. gadā un 2,0% 2009. gadā, savukārt valdības kopējais parāds būtu 50,9 % no IKP 2005. gadā, 47,0 % 2006. gadā, 42,0 % 2007. gadā, 37,9 % 2008. gadā un 33,5 % 2009. gadā.

(5)  KP inflācijas rādītāji ir noteikti, pamatojoties uz datiem laikposmā no decembra līdz decembrim, turpretim Komisijas dati ir gada vidējie rādītāji. Tas izskaidro atšķirību starp Komisijas un SPCI datiem attiecībā uz 2005. un 2006. gadu. Programmā arī pieņemts, ka SPCI ievēros UND1X (valsts patēriņa cenu indekss, izņemot izmaiņas netiešajos nodokļos, subsīdijās un hipotēkas procentu izdevumos) 2008. un 2009. gadā. Tomēr sagaidāms, ka SPCI inflācija būs par 0,5 procentu punktiem augstāka nekā UND1X inflācija 2007. gadā, tādējādi uzsverot programmas prognozēto kritienu attiecībā uz SPCI inflāciju 2008. gadā.

(6)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.

(7)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(8)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,4 % no IKP 2005. gadā; samazina budžeta deficītu).

(9)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs (0,4 % no IKP 2005. gadā; samazina budžeta deficītu).

(10)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % un 3,0 % lielu potenciālo izaugsmi 2005.-2008. gadā.

Avots

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/20

---

PADOMES ATZINUMS

2007. gada 27. februāris

par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2006./2007.-2011./2012. finanšu gadam

(2007/C 72/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2006./2007. finanšu gada līdz 2011./2012. finanšu gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 27. februārī izskatīja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2006./2007. finanšu gada līdz 2011./2012. finanšu gadam (2).

| (2) | Programmā ir ietverti divi makroekonomiskie scenāriji: centrālais scenārijs un alternatīvs scenārijs, kas balstīts uz tāda pieauguma tendenci, kas ir par procenta punkta ceturtdaļu mazāks par centrālajā scenārijā norādīto. Prognozes saistībā ar valsts finansēm atjauninātajā konverģences programmā ir balstītas uz pēdējo minēto scenāriju, kas izstrādāts piesardzīgāk, nekā centrālais scenārijs, un ko uzskata par atsauces scenāriju šim novērtējumam. Tajā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums 2006. un 2007. gadā būs 2,75 %, samazinoties vidēji līdz 2,5 % pārējā programmas laikposmā. Izvērtējot šo scenāriju atbilstoši šobrīd pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu. Prognozes attiecībā uz inflāciju, kas, paredzams, samazināsies no 2,5 % 2006. gadā līdz 2 % no 2007. gada, īstermiņā šķiet zemas, salīdzinot ar pavisam nesen publicētajiem rezultātiem, bet citādi tās ir ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Programmā ir ietverti divi makroekonomiskie scenāriji: centrālais scenārijs un alternatīvs scenārijs, kas balstīts uz tāda pieauguma tendenci, kas ir par procenta punkta ceturtdaļu mazāks par centrālajā scenārijā norādīto. Prognozes saistībā ar valsts finansēm atjauninātajā konverģences programmā ir balstītas uz pēdējo minēto scenāriju, kas izstrādāts piesardzīgāk, nekā centrālais scenārijs, un ko uzskata par atsauces scenāriju šim novērtējumam. Tajā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums 2006. un 2007. gadā būs 2,75 %, samazinoties vidēji līdz 2,5 % pārējā programmas laikposmā. Izvērtējot šo scenāriju atbilstoši šobrīd pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu. Prognozes attiecībā uz inflāciju, kas, paredzams, samazināsies no 2,5 % 2006. gadā līdz 2 % no 2007. gada, īstermiņā šķiet zemas, salīdzinot ar pavisam nesen publicētajiem rezultātiem, bet citādi tās ir ticamas.

| (3) | Attiecībā uz 2006./2007. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozes aprēķini liecina, ka vispārējās valdības deficīts būs 3,0 % no IKP. Pamatojoties uz aplēsēm šajā atjauninātajā konverģences programmā, attiecībā uz to pašu gadu deficīts sasniegs 2,8 % no IKP, kas nozīmē to, ka finanšu gada atlikušajos mēnešos saglabāsies aktuālās tendences, kas liecina par strauju ieņēmumu pieaugumu un palēninātu izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz 2006./2007. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozes aprēķini liecina, ka vispārējās valdības deficīts būs 3,0 % no IKP. Pamatojoties uz aplēsēm šajā atjauninātajā konverģences programmā, attiecībā uz to pašu gadu deficīts sasniegs 2,8 % no IKP, kas nozīmē to, ka finanšu gada atlikušajos mēnešos saglabāsies aktuālās tendences, kas liecina par strauju ieņēmumu pieaugumu un palēninātu izdevumu pieaugumu.

| (4) | Galvenie fiskālās politikas mērķi, kā norādīts atjauninātajā konverģences programmā, ir nodrošināt ilgtermiņa ilgtspējību, taisnīgumu paaudžu vidū un starp tām un, pamatojoties uz minēto, sekmēt monetāro politiku, jo īpaši ļaujot automātiskajiem stabilizatoriem nodrošināt ekonomikas attīstības vienmērīgumu. Programmā ir prognozēta deficīta samazināšanās līdz līmenim, kas zemāks par 3 % no IKP līdz 2006./2007. finanšu gadam (2,8 %), un līdz 1,4 % no IKP līdz prognožu laikposma beigām 2011./2012. gadā. Sagaida, ka primārā bilance, kas aplēsta kā deficīts 0,6 % no IKP 2005./2006. gadā, sasniegs līdzsvaru līdz 2008./2009. gadam un pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP — līdz 2011./2012. gadam. Budžeta korekcija prognožu laikposmā ir sadalīta vienmērīgi starp ienākumiem un izdevumiem. Prognozes liecina, ka pieaugs ieņēmumu attiecība pirmajos divos prognožu perioda gados, kas daļēji saistīts ar racionālu pasākumu veikšanu, tomēr būtiskas korekcijas attiecībā uz izdevumiem paredzēts veikt no 2008./2009. gada, nodrošinot mērenāku kārtējo izdevumu pieaugumu. Paredzams, ka valsts ieguldījumi konverģences programmā lietotajā definīcijā (3) no 2006./2007. gada stabilizēsies, sasniedzot 2,25 % no IKP, tādējādi tiek prognozēts, ka no 2007./2008. gada deficīts tiks izmantots vienīgi valsts ieguldījumu finansēšanai. Paredzētās korekcijas kopumā atbilst 2005. gada atjauninājumā prognozētajām labvēlīgāka makroekonomiskā scenārija apstākļos īstermiņā. |
| --- | --- |

(4)

Galvenie fiskālās politikas mērķi, kā norādīts atjauninātajā konverģences programmā, ir nodrošināt ilgtermiņa ilgtspējību, taisnīgumu paaudžu vidū un starp tām un, pamatojoties uz minēto, sekmēt monetāro politiku, jo īpaši ļaujot automātiskajiem stabilizatoriem nodrošināt ekonomikas attīstības vienmērīgumu. Programmā ir prognozēta deficīta samazināšanās līdz līmenim, kas zemāks par 3 % no IKP līdz 2006./2007. finanšu gadam (2,8 %), un līdz 1,4 % no IKP līdz prognožu laikposma beigām 2011./2012. gadā. Sagaida, ka primārā bilance, kas aplēsta kā deficīts 0,6 % no IKP 2005./2006. gadā, sasniegs līdzsvaru līdz 2008./2009. gadam un pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP — līdz 2011./2012. gadam. Budžeta korekcija prognožu laikposmā ir sadalīta vienmērīgi starp ienākumiem un izdevumiem. Prognozes liecina, ka pieaugs ieņēmumu attiecība pirmajos divos prognožu perioda gados, kas daļēji saistīts ar racionālu pasākumu veikšanu, tomēr būtiskas korekcijas attiecībā uz izdevumiem paredzēts veikt no 2008./2009. gada, nodrošinot mērenāku kārtējo izdevumu pieaugumu. Paredzams, ka valsts ieguldījumi konverģences programmā lietotajā definīcijā (3) no 2006./2007. gada stabilizēsies, sasniedzot 2,25 % no IKP, tādējādi tiek prognozēts, ka no 2007./2008. gada deficīts tiks izmantots vienīgi valsts ieguldījumu finansēšanai. Paredzētās korekcijas kopumā atbilst 2005. gada atjauninājumā prognozētajām labvēlīgāka makroekonomiskā scenārija apstākļos īstermiņā.

| (5) | Strukturālā bilance (proti, cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) ir aprēķināta saskaņā ar vispārpieņemto metodiku, un ir prognozēts, ka tā uzlabosies no 2,5 % no IKP 2006./2007. gadā līdz aptuveni 1,25 % no IKP programmas beidzamajā — 2011./2012. gadā. Pamatojoties uz šīm aplēsēm, šī korekcija ir izteiktāka 2006./2007. līdz 2008./2009. gados, un pēc tam samazinās. Tāpat kā 2005. gada atjauninājumā, strukturālajai bilancei nav norādīts kvantitatīvs vidēja termiņa mērķis (VTM). Programmā izdarītas atsauces uz fiskālās politikas mērķiem saskaņā ar iekšzemes noteikumiem, kas atbilst mērķim stabilizēt parāda attiecību pret IKP salīdzinoši zemā līmenī, un kas tikai konkrētos apstākļos piedāvātu drošības rezervi attiecībā uz vispārējās valdības deficīta robežvērtību 3,0 % apmērā no IKP. |
| --- | --- |

(5)

Strukturālā bilance (proti, cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) ir aprēķināta saskaņā ar vispārpieņemto metodiku, un ir prognozēts, ka tā uzlabosies no 2,5 % no IKP 2006./2007. gadā līdz aptuveni 1,25 % no IKP programmas beidzamajā — 2011./2012. gadā. Pamatojoties uz šīm aplēsēm, šī korekcija ir izteiktāka 2006./2007. līdz 2008./2009. gados, un pēc tam samazinās. Tāpat kā 2005. gada atjauninājumā, strukturālajai bilancei nav norādīts kvantitatīvs vidēja termiņa mērķis (VTM). Programmā izdarītas atsauces uz fiskālās politikas mērķiem saskaņā ar iekšzemes noteikumiem, kas atbilst mērķim stabilizēt parāda attiecību pret IKP salīdzinoši zemā līmenī, un kas tikai konkrētos apstākļos piedāvātu drošības rezervi attiecībā uz vispārējās valdības deficīta robežvērtību 3,0 % apmērā no IKP.

| (6) | Budžeta prognožu riski programmā kopumā šķiet līdzsvaroti līdz 2007./2008. gadam, bet budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki par programmā prognozētajiem turpmākajiem gadiem, atkarībā no izdevumu kontroles īstenošanas. Prognozētais nodokļa un IKP attiecības pieaugums ir daļēji atkarīgs no salīdzinoši nepastāvīgiem faktoriem, piemēram, peļņas finanšu un naftas ražošanas nozarēs. Tomēr samērā perspektīvās prognozes attiecībā uz ieņēmumiem, šķiet, apstiprina jaunākie notikumi ekonomikā, tostarp stabilā rentabilitāte. Programmā noteiktā deficīta mērķa sasniegšana no 2008./2009. gada tomēr būs atkarīga no tā, vai izdosies nodrošināt izdevumu mērenāku pieaugumu, kā paredzēts, kā arī no aktīvas uzraudzības, lai īstenotu izdevumu ierobežošanu. Programmas mērķu sasniegšanai izšķirīgi svarīgi būs pilnībā īstenot izdevumu pieauguma samazināšanu, kā paredzēts saskaņā ar vispārējo izdevumu pārskatu. Apvienotās Karalistes iestādes ir iepriekš paziņojušas par budžeta piešķīrumu samazināšanu vairākiem mazākiem departamentiem, un ir apņēmušās par 5 % gadā reāli samazināt administrācijas budžetu visā valdībā, kā arī apņēmušās uzlabot rentabilitāti. Tomēr lielākajai daļai no pasākumiem izdevumu mērenākam pieaugumam 2008./2009. gadā vēl nav pamatā īpašu budžeta piešķīrumu, kas vēl ir jāapstiprina iestāžu vispārējo izdevumu pārskatā; tas ir ieplānots uz 2007. gada vasarā un tajā būs noteikti stingri izdevumu plāni līdz 2010./2011. gadam. Aktīvās uzraudzības rezultāti attiecībā uz izdevumu ierobežošanu ir pozitīvi. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta prognožu riski programmā kopumā šķiet līdzsvaroti līdz 2007./2008. gadam, bet budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki par programmā prognozētajiem turpmākajiem gadiem, atkarībā no izdevumu kontroles īstenošanas. Prognozētais nodokļa un IKP attiecības pieaugums ir daļēji atkarīgs no salīdzinoši nepastāvīgiem faktoriem, piemēram, peļņas finanšu un naftas ražošanas nozarēs. Tomēr samērā perspektīvās prognozes attiecībā uz ieņēmumiem, šķiet, apstiprina jaunākie notikumi ekonomikā, tostarp stabilā rentabilitāte. Programmā noteiktā deficīta mērķa sasniegšana no 2008./2009. gada tomēr būs atkarīga no tā, vai izdosies nodrošināt izdevumu mērenāku pieaugumu, kā paredzēts, kā arī no aktīvas uzraudzības, lai īstenotu izdevumu ierobežošanu. Programmas mērķu sasniegšanai izšķirīgi svarīgi būs pilnībā īstenot izdevumu pieauguma samazināšanu, kā paredzēts saskaņā ar vispārējo izdevumu pārskatu. Apvienotās Karalistes iestādes ir iepriekš paziņojušas par budžeta piešķīrumu samazināšanu vairākiem mazākiem departamentiem, un ir apņēmušās par 5 % gadā reāli samazināt administrācijas budžetu visā valdībā, kā arī apņēmušās uzlabot rentabilitāti. Tomēr lielākajai daļai no pasākumiem izdevumu mērenākam pieaugumam 2008./2009. gadā vēl nav pamatā īpašu budžeta piešķīrumu, kas vēl ir jāapstiprina iestāžu vispārējo izdevumu pārskatā; tas ir ieplānots uz 2007. gada vasarā un tajā būs noteikti stingri izdevumu plāni līdz 2010./2011. gadam. Aktīvās uzraudzības rezultāti attiecībā uz izdevumu ierobežošanu ir pozitīvi.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet kopumā atbilstīgs pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2006./2007. gadam, kā ieteikusi Padome. Pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu noteikto deficīta robežvērtību – 3 % no IKP, normālu makroekonomisko svārstību gadījumā tas nodrošina tikai aptuveni 2009./2010. gadā, kad prognozes ir atkarīgas no vispārējo izdevumu pārskata rezultātiem. Gados pēc pārmērīga budžeta novēršanas tādēļ būtu jāstiprina fiskālā konsolidācija. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet kopumā atbilstīgs pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2006./2007. gadam, kā ieteikusi Padome. Pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu noteikto deficīta robežvērtību – 3 % no IKP, normālu makroekonomisko svārstību gadījumā tas nodrošina tikai aptuveni 2009./2010. gadā, kad prognozes ir atkarīgas no vispārējo izdevumu pārskata rezultātiem. Gados pēc pārmērīga budžeta novēršanas tādēļ būtu jāstiprina fiskālā konsolidācija.

| (8) | Kopējā parāda attiecība, kas 2005./2006. gadā bija 42,1 %, ir gan būtiski zemāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP —, tomēr prognozēts, ka tā prognožu laikposmā lēni pieaugs, sasniedzot augstāko vērtību 2008./2009.gadā – 44 %. Tiek prognozēts, ka pēc tam attiecība stabilizēsies un programmas perioda beigās sāks samazināties. |
| --- | --- |

(8)

Kopējā parāda attiecība, kas 2005./2006. gadā bija 42,1 %, ir gan būtiski zemāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP —, tomēr prognozēts, ka tā prognožu laikposmā lēni pieaugs, sasniedzot augstāko vērtību 2008./2009.gadā – 44 %. Tiek prognozēts, ka pēc tam attiecība stabilizēsies un programmas perioda beigās sāks samazināties.

| (9) | Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Apvienotajā Karalistē ir gandrīz tāda pati kā vidēji visā ES, tikai attiecībā uz pensiju izdevumiem ir vērojams nedaudz mazāks pieaugums nekā vidēji ES, kas daļēji ir sekas tam, ka Apvienotā Karaliste vienmēr relatīvi vairāk ir izmantojusi privātās pensiju shēmas nekā citas ES valstis. Ierosinātās pensiju nodrošinātības reformas risina problēmu par iespējamu nepietiekamu nodrošinājumu nākotnē, uzlabojot stimulus privātiem pensijas uzkrājumiem un palielinot valsts pensiju nodrošinājumu, tādējādi tas izraisa nedaudz lielāku valsts pensiju izdevumu pieaugumu nekā sākotnēji paredzēts; reforma paredz arī plānotu valsts noteiktā pensionēšanās vecuma pakāpenisku palielinājumu. Sākotnējais budžeta stāvoklis, lai arī labāks, salīdzinot ar 2005. gadu, vēl arvien būs riskants attiecībā uz ilgtspējīgām valsts finansēm, ja vidējā termiņā netiks būtiski samazināts deficīts, pat vēl pirms tam, kad ņems vērā iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Tamdēļ valsts finanšu konsolidācija, nostiprinot budžeta stāvokli vairāk par konverģences programmā paredzēto, palīdzētu samazināt ar valsts finanšu ilgtspējību saistītos riskus. Kopumā šķiet, ka Apvienotās Karalistes valsts finanšu ilgtspēju apdraud vidējs risks. |
| --- | --- |

(9)

Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Apvienotajā Karalistē ir gandrīz tāda pati kā vidēji visā ES, tikai attiecībā uz pensiju izdevumiem ir vērojams nedaudz mazāks pieaugums nekā vidēji ES, kas daļēji ir sekas tam, ka Apvienotā Karaliste vienmēr relatīvi vairāk ir izmantojusi privātās pensiju shēmas nekā citas ES valstis. Ierosinātās pensiju nodrošinātības reformas risina problēmu par iespējamu nepietiekamu nodrošinājumu nākotnē, uzlabojot stimulus privātiem pensijas uzkrājumiem un palielinot valsts pensiju nodrošinājumu, tādējādi tas izraisa nedaudz lielāku valsts pensiju izdevumu pieaugumu nekā sākotnēji paredzēts; reforma paredz arī plānotu valsts noteiktā pensionēšanās vecuma pakāpenisku palielinājumu. Sākotnējais budžeta stāvoklis, lai arī labāks, salīdzinot ar 2005. gadu, vēl arvien būs riskants attiecībā uz ilgtspējīgām valsts finansēm, ja vidējā termiņā netiks būtiski samazināts deficīts, pat vēl pirms tam, kad ņems vērā iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Tamdēļ valsts finanšu konsolidācija, nostiprinot budžeta stāvokli vairāk par konverģences programmā paredzēto, palīdzētu samazināt ar valsts finanšu ilgtspējību saistītos riskus. Kopumā šķiet, ka Apvienotās Karalistes valsts finanšu ilgtspēju apdraud vidējs risks.

| (10) | Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālai stratēģijai. Turklāt tā sniedz sistemātisku informāciju par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs ir skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās ir paredzēta pakāpeniska valdības mērķu īstenošana, lai uzlabotu efektivitāti un nodrošinātu labāku rentabilitāti sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā, savukārt ilgtermiņa valsts finanšu prognozēs ir ietvertas ierosinātās pensiju reformas paredzamās izmaksas. |
| --- | --- |

(10)

Konverģences programmā ietverts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālai stratēģijai. Turklāt tā sniedz sistemātisku informāciju par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs ir skaidri ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Šķiet, ka konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās ir paredzēta pakāpeniska valdības mērķu īstenošana, lai uzlabotu efektivitāti un nodrošinātu labāku rentabilitāti sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā, savukārt ilgtermiņa valsts finanšu prognozēs ir ietvertas ierosinātās pensiju reformas paredzamās izmaksas.

| (11) | Budžeta stratēģija programmā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Budžeta stratēģija programmā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (4). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (4).

Padome uzskata, ka programmā kopumā atbilst tam, lai līdz Padomes noteiktajam termiņam (2006./2007. finanšu gadam) varētu novērst pārmērīgu deficītu. Padome aicina Apvienoto Karalisti turpināt konsolidāciju pēc 2009./2010. gada. Budžeta mērķu sasniegšana pēc 2007./2008. gada ir atkarīga no paredzētās izdevumu ierobežošanas efektīvas īstenošanas.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Padome aicina Apvienoto Karalisti konsolidēt budžetu programmas periodā, jo īpaši īstenojot paredzēto izdevumu pieauguma samazināšanu pēc 2007./2008. gada, un turpināt sava fiskālā stāvokļa stiprināšanu, lai risinātu jautājumus saistībā ar riskiem valsts finanšu ilgtspējai ilgtermiņā.

Turklāt Apvienotā Karaliste tiek aicināta ievērot rīcības kodeksa informācijas prasības.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas, %) | KP 2006. g. dec.
   (5) | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM. 2006. g. nov. (6) | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,4 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. dec
   (5) | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2006. g. dec.
   (5) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM. 2006. g. nov. (6) | 2,1 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2006. g. dec.
   (7) | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM 2006. g. nov. (6)
   (8) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (7) | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (9)
   (10) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 |
| COM 2006. g. nov. (10)
   (11) | – 2,9 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (9) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (12) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | – 0,7 |
| COM 2006. g. nov. | – 0,9 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,4 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (12) | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (7)
   (9) | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| COM 2006. g. nov. (8) | – 2,8 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. dec.
   (7) | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | n.d. |
| Strukturālā bilance (13)

  (% no IKP) | KP 2006. g. dec.
   (7)
   (9) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| COM 2006. g. nov. (8) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2006. g. dec. | 42,7 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44,0 | 43,6 |
| COM 2006. g. nov. | 42,1 | 42,5 | 43,4 | 44,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2005. g. dec. | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 | n.d. |
| Apvienotās Karalistes konverģences programmas 2006. gada atjauninājums, Komisijas dienestu prognozes. |

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

Reālais IKP

(izmaiņas, %)

KP 2006. g. dec.
   (5)

1 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

COM. 2006. g. nov. (6)

1,9

2,7

2,6

2,4

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2005. g. dec
   (5)

1Formula

2Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2006. g. dec.
   (5)

2

2 Formula

2

2

2

2

2

COM. 2006. g. nov. (6)

2,1

2,4

2,2

2,0

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2005. g. dec.

2Formula

2

2

2

2

2

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2006. g. dec.
   (7)

– 0,5

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

COM 2006. g. nov. (6)
   (8)

– 0,3

– 0,4

– 0,5

– 0,7

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (7)

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (9)
   (10)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

COM 2006. g. nov. (10)
   (11)

– 2,9

– 3,0

– 2,7

– 2,5

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (9)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (12)

– 0,8

– 0,6

– 0,2

– 0,1

– 0,3

– 0,5

– 0,7

COM 2006. g. nov.

– 0,9

– 1,0

– 0,6

– 0,4

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (12)

– 1,0

– 0,7

– 0,3

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (7)
   (9)

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

COM 2006. g. nov. (8)

– 2,8

– 2,8

– 2,4

– 2,2

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2005. g. dec.
   (7)

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

n.d.

Strukturālā bilance (13)

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.
   (7)
   (9)

– 3,0

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

COM 2006. g. nov. (8)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 2,2

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2005. g. dec.

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2006. g. dec.

42,7

43,7

44,1

44,2

44,2

44,0

43,6

COM 2006. g. nov.

42,1

42,5

43,4

44,1

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2005. g. dec.

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

n.d.

Apvienotās Karalistes konverģences programmas 2006. gada atjauninājums, Komisijas dienestu prognozes.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Apvienotās Karalistes finanšu gads sākas aprīlī un beidzas martā.

(3)  Apvienotās Karalistes konverģences programmā valsts ieguldījumu definīcija, kas nav EKS koncepcija, attiecas uz visiem valsts sektora (proti, valsts sabiedrību, kā arī vispārējās valdības) ieguldījumiem un ietver kapitāla dotācijas privātajam sektoram, atskaitot nolietojumu.

(4)  Jo īpaši nav norādīta informācija par nodarbinātības, bezdarba, algu inflācijas prognozēm, kā arī detalizēts paredzēto ieņēmumu un izdevumu sadalījums saistībā ar vispārējo valdību pēc 2007./2008. gada. Salīdzinājumā ar 2005. gada atjauninājumu pašreizējā atjauninājumā, kas ir jaunākais atjauninājums pirms detalizētu izdevumu plānu noteikšanas 2007. gada jūlija vispārējā izdevumu pārskatā, termiņš izdevumu sadalījumam valsts līmenī ir īsāks.

(5)  IKP un inflācijas prognozes, kas ir pamatā iestāžu prognozēm par valsts finansēm; to pamatā ir scenārijs, saskaņā ar kuru pieauguma tendence ir par ceturtdaļas procenta punktu augstāka.

(6)  Komisijas dienestu prognoze, balstoties uz kalendāra gadu

(7)  Faktiskā un potenciālā ražošanas apjoma starpības aprēķini, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju un balstoties uz konverģences programmā sniegtajiem datiem. Faktiskā un potenciālā ražošanas apjoma starpības aprēķini, izmantojot vispārējā pieauguma tendenču scenārija pamatā esošos datus.

(8)  Starpības starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, kas balstītas uz potenciālās izaugsmes aplēsēm 2,8 % apmērā 2006. gadā, 2,7 % — 2007. gadā un 2,6 % — 2008. gadā

(9)  Konverģences programmā izmantotie dati koriģēti, ņemot vērā ieņēmumus no UMTS. Apvienotās Karalistes iestādes prognozēs par vispārējo valsts bilanci iekļauj gada ieņēmumus aptuveni GBP 1,0 miljarda apmērā, kas iegūti 2000. gadā, pārdodot UMTS licences. Prognožu pielāgošanas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai rezultātā no bilances katru gadu ir jāatņem apmēram ir 0,1 procenta punkts (t.i., attiecīgi palielinās deficīts) Visus šajā tabulā sniegtos datus Komisijas dienesti ir koriģējuši atbilstoši programmas datiem.

(10)  Pamatojoties uz Eurostat un Apvienotās Karalistes Valsts statistikas biroja sarunām, visticamāk Nigērijas parāda atcelšana valdības kontos tiks pārklasificēta kā deficīts, palielinoties par aptuveni 0,1 % no IKP gan 2005./2006., gan 2006./2007. gadā.

(11)  Komisijas dienestu prognoze ir pirms 2006. gada decembra pirmsbudžeta pārskatā paziņotajiem saprātīgajiem pasākumiem un ir iekļauta konverģences programmā. Tā kā izdevumu plāni laikposmam no 2008./2009. gada nebija paziņoti, Komisijas dienestu rudens prognozē tehniski tiek pieņemts, ka izdevumi saglabājas nemainīgi procentuālajā izteiksmē no IKP, savukārt konverģences programmā provizoriski tiek pieņemts, ka izdevumu attiecība pret IKP samazinās.

(12)  Dati no konverģences programmas, kas pielāgoti primārās bilances definīcijai, pamatā izmantojot drīzāk bruto nevis neto procentu maksājumus.

(13)  Cikliski koriģētā bilance (aprēķināta, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas minēti Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs, un to pamatā ir Valsts statistikas biroja sniegtie dati (0,3% no IKP 2005./2006. gadā).

Avots:

Apvienotās Karalistes konverģences programmas 2006. gada atjauninājums, Komisijas dienestu prognozes.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/24

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/07)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 30.11.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 293/06 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002 |
| Juridiskais pamats | Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Veicināt īpašnieka izmantotu sociālo māju praksi |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 20 miljoni GBP; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: 140 miljoni GBP |
| Atbalsta intensitāte | 60 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2007.-31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | — |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | — |
| Papildu informācija | Sīki izklāstīts gada ziņojums par programmas izpildi |

Lēmuma pieņemšanas datums

30.11.2006.

Atbalsta Nr.

N 293/06

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002

Juridiskais pamats

Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Veicināt īpašnieka izmantotu sociālo māju praksi

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 20 miljoni GBP; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: 140 miljoni GBP

Atbalsta intensitāte

60 %

Atbalsta ilgums

1.1.2007.-31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

—

Papildu informācija

Sīki izklāstīts gada ziņojums par programmas izpildi

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 9.2.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 773/06 |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten |
| Juridiskais pamats | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšana, Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija, Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: 1,9 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: 5,22 miljoni EUR |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz 9.10.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | — |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

9.2.2007.

Atbalsta Nr.

N 773/06

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten

Juridiskais pamats

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšana, Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta forma

Tiešā dotācija, Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem

Budžets

Plānotie gada izdevumi: 1,9 miljoni EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: 5,22 miljoni EUR

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 9.10.2009.

Tautsaimniecības nozares

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas diena | 16.5.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta numurs | NN 4/06 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Ammodernamento delle navi da pesca |
| Juridiskais pamats | — | Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004 |

Lēmuma pieņemšanas diena

16.5.2006.

Atbalsta numurs

NN 4/06

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Ammodernamento delle navi da pesca

Juridiskais pamats

—

Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004

| — | Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali |
| --- | --- |

—

Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kuģu modernizācija

Atbalsta veids

Likmes ir noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 2792/1999

Budžets

320 000 EUR

Atbalsta intensitāte

Likmes ir noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 2792/1999

Atbalsta ilgums

1 gads (2005. gada budžets)

Tautsaimniecības nozare

Zvejniecības un akvakultūras produktu apstrādes un tirdzniecības uzņēmumi

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

—

Cita informācija

Izpildes ziņojums

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/27

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/08)

Komisija 2007. gada 23, martā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi vācu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4585. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4585. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/27

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/09)

Komisija 2007. gada 21, martā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4554. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4554. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/28

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/10)

Komisija 2007. gada 16. februārī nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4503. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4503. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/28

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/11)

Komisija 2007. gada 16. februārī nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4502. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4502. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/29

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/12)

Komisija 2007. gada 22. februārī nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4547. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4547. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/29

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/13)

Komisija 2007. gada 19. martā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi vācu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4571. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4571. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

Europol

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/30

---

EIROPOLA VALDES2007. gada 20. marta

LĒMUMS

par kontroles mehānismu, ar ko pārbauda datu ieguves likumību no datorizētās savāktās informācijas sistēmas

(2007/C 72/14)

EIROPOLA VALDE,

ņemot vērā Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidošanu, kas balstās uz K3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību (1), kas grozīts ar Padomes 2003. gada 27. novembra aktu, ar ko, pamatojoties uz Konvencijas par Eiropas Policijas biroja izveidošanu (Eiropola Konvencija) 43. panta 1. punktu, izstrādā protokolu, ar kuru groza šo Konvenciju (2) (turpmāk tekstā — “protokols”) un jo īpaši tā 16. pantu,

pēc konsultācijām ar Apvienoto uzraudzības iestādi (3),

tā kā:

| (1) | ar protokola 1. panta 8. punktu groza Eiropola Konvencijas 16. pantu, kas paredz, ka Eiropolam jāizveido piemērots kontroles mehānisms, ar kuru varētu pārbaudīt datu ieguves likumību no datorizētās savāktās informācijas sistēmas, kas minēta Eiropola Konvencijas 6. un 6.a pantā, kas ir grozīti ar Protokolu, |
| --- | --- |

(1)

ar protokola 1. panta 8. punktu groza Eiropola Konvencijas 16. pantu, kas paredz, ka Eiropolam jāizveido piemērots kontroles mehānisms, ar kuru varētu pārbaudīt datu ieguves likumību no datorizētās savāktās informācijas sistēmas, kas minēta Eiropola Konvencijas 6. un 6.a pantā, kas ir grozīti ar Protokolu,

| (2) | dalībvalstu un trešo personu sniegtajiem datiem, kurus jāiekļauj analīzes darba datnēs un informācijas sistēmā un kurus apstrādā saskaņā ar Padomes 1998. gada 3. novembra akta 3. panta pieņemtajiem noteikumiem, kas piemērojami Eiropola analīzes datnēm (4) un saskaņā ar Eiropola Konvencijas 6.a pantu, kas minēts protokolā, arī jāattiecas uz kontroles mehānismu, kas paredzēts Eiropola Konvencijas grozītajā 16. pantā, |
| --- | --- |

(2)

dalībvalstu un trešo personu sniegtajiem datiem, kurus jāiekļauj analīzes darba datnēs un informācijas sistēmā un kurus apstrādā saskaņā ar Padomes 1998. gada 3. novembra akta 3. panta pieņemtajiem noteikumiem, kas piemērojami Eiropola analīzes datnēm (4) un saskaņā ar Eiropola Konvencijas 6.a pantu, kas minēts protokolā, arī jāattiecas uz kontroles mehānismu, kas paredzēts Eiropola Konvencijas grozītajā 16. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Eiropolam ir jāizveido kontroles mehānisms, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz visiem iegūtajiem datiem, tostarp datiem, kas mēģināti iegūt, no datorizētās savāktās informācijas sistēmas, kas minēta Eiropola Konvencijas 6. un 6.a pantā būtu pieejama vismaz šāda informācija:

| 1) | vienreizējais atsauces nummurs, kas attiecas uz ieguvi vai mēģināto ieguvi, |
| --- | --- |

1)

vienreizējais atsauces nummurs, kas attiecas uz ieguvi vai mēģināto ieguvi,

| 2) | kurš elements no datorizētās savāktās informācijas sistēmas, kas minēta Eiropola Konvencijas 6. un 6.a pantā, ir ticis izmantots vai apskatīts, |
| --- | --- |

2)

kurš elements no datorizētās savāktās informācijas sistēmas, kas minēta Eiropola Konvencijas 6. un 6.a pantā, ir ticis izmantots vai apskatīts,

| 3) | lietotāja atpazīšana, |
| --- | --- |

3)

lietotāja atpazīšana,

| 4) | ieguves, tostarp mēģinātās ieguves, vai konsultācijas datums un laiks, |
| --- | --- |

4)

ieguves, tostarp mēģinātās ieguves, vai konsultācijas datums un laiks,

| 5) | attiecīgā analīzes darba datne vai datne, ja piemērojama, |
| --- | --- |

5)

attiecīgā analīzes darba datne vai datne, ja piemērojama,

| 6) | personas vai personu identitāte, kas datus ir pieprasījuši, ieguvuši vai tiem piekļuvuši, vai datu ieguves ieraksta identificēšana. |
| --- | --- |

6)

personas vai personu identitāte, kas datus ir pieprasījuši, ieguvuši vai tiem piekļuvuši, vai datu ieguves ieraksta identificēšana.

2. pants

Informāciju, kas apkopota saskaņā ar 1. pantu ir atļauts izmantot Eiropola amatpersonām, lai nodrošinātu saskaņu ar Eiropola noteikumiem par datu aizsardzību, kā arī uzraudzības iestādēm, kas minētas Eiropola Konvencijas 23. un 24. pantā, tikai lai pārbaudītu datu ieguves likumību no datorizētās savāktās informācijas sistēmas, kas minēta Europola Konvencijas 6. un 6.a pantā.

3. pants

Informāciju, kas apkopota saskaņā ar 1. pantu, dzēš pēc sešiem mēnešiem, izņemot gadījumus, kad dati ir vajadzīgi turpmākai pārbaudei.

4. pants

Eiropolam, ja tas pieņem lēmumu apstrādāt datus, jāievēro datu apstrādes un datu drošības noteikumi, kas minēti Eiropola Konvencijā, jo īpaši 14. panta 3. punktā un 25. pantā, kā arī to īstenošanas noteikumi.

5. pants

Valdes 1999. gada 9. jūnija lēmumu par ziņojumu sagatavošanu attiecībā uz piekļuvi personas datiem un 2001. gada 28. februāra lēmumu par ziņojumu sagatavošanu attiecībā uz piekļuvi personas datiem informācijas sistēmā līdz ar to svītro.

6. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 19. aprīlī.

Hāgā 2007. gada 20. martā

Valdes priekšsēdētājs,

Hans-Jürgen FÖRSTER

---

(1)  OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp.

1

(2)  OV C 2, 6.1.2004., 1. lpp.

2

(3)  skatīt 2006. gada 19. oktobra Atzinumu 06/40

3

(4)  OV C 26, 30.1.1999., 1. lpp.

4

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/32

---

EIROPOLA VALDES2007. gada 20. marta

LĒMUMS

ar kuru nosaka vienošanās noteikumus attiecībā uz trešo pušu ekspertu iesaistīšanos analītisko grupu darbā

(2007/C 72/15)

VALDE,

ņemot vērā Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidošanu (Eiropola konvencija), kas grozīta ar Padomes 2003. gada 27. novembra aktu, ar ko, pamatojoties uz Konvencijas par Eiropas Policijas biroja izveidošanu 43. panta 1. punktu, izstrādā protokolu, ar kuru groza šo konvenciju (1), un it īpaši tā 10. panta 9. punktu,

ņemot vērā Apvienotās uzraudzības iestādes sniegto atzinumu,

tā kā Valdei ar divu trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu jānosaka vienošanās noteikumi attiecībā uz trešo pušu ekspertu iesaistīšanos analītisko grupu darbā,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| a) | “analītiskā grupa ”ir grupa, kurā sadarbojas analītiskā projektā iesaistītas personas, kā minēts Eiropola konvencijas 10. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

“analītiskā grupa ”ir grupa, kurā sadarbojas analītiskā projektā iesaistītas personas, kā minēts Eiropola konvencijas 10. panta 2. punktā;

| b) | “vienošanās ”ir vienošanās, kas noslēgta starp Eiropolu un trešo pusi un kas reglamentē trešo pušu iesaistīšanos analītisko grupu darbā; |
| --- | --- |

b)

“vienošanās ”ir vienošanās, kas noslēgta starp Eiropolu un trešo pusi un kas reglamentē trešo pušu iesaistīšanos analītisko grupu darbā;

| c) | trešo pušu ekspertu “iesaistīšanās ”analītisko grupu darbā nozīmē, ka šiem ekspertiem ir tiesības piedalīties analītisko grupu sanāksmēs, pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes izstrādi un saskaņā ar piemērojamām tiesiskām prasībām saņemt un tālāk izplatīt analīzes rezultātus attiecībā uz trešo pusi, ko tie pārstāv; |
| --- | --- |

c)

trešo pušu ekspertu “iesaistīšanās ”analītisko grupu darbā nozīmē, ka šiem ekspertiem ir tiesības piedalīties analītisko grupu sanāksmēs, pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes izstrādi un saskaņā ar piemērojamām tiesiskām prasībām saņemt un tālāk izplatīt analīzes rezultātus attiecībā uz trešo pusi, ko tie pārstāv;

| d) | “trešā puse ”ir trešā valsts vai iestāde, kā minēts Eiropola konvencijas 10. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

d)

“trešā puse ”ir trešā valsts vai iestāde, kā minēts Eiropola konvencijas 10. panta 4. punktā.

2. pants

Uzaicinājums iesaistīties analītiskās grupas darbā

Eiropols var uzaicināt trešo pušu ekspertus, ar kuriem ir noslēgta vienošanās ar atbilstošiem nosacījumiem attiecībā uz informācijas apmaiņu, tostarp personas datu nosūtīšanu, kā arī informācijas apmaiņas konfidencialitāti, iesaistīties analītiskās grupas darbā. Šāds uzaicinājums jāpieņem ar analītiskās grupas locekļu vienbalsīgu apstiprinājumu.

3. pants

Vienošanās noteikumi

1.   Trešo pušu ekspertu iesaistīšanos regulē vienošanās noteikumi, kas pieņemti starp Eiropolu un trešām pusēm. Par šiem vienošanās noteikumiem, kas izstrādāti, pamatojoties uz modeli, kas atrodams šī lēmuma pielikumā, jāinformē Apvienotā uzraudzības iestāde. Ja Eiropols ir iecerējis atkāpties no vienošanās modeļa, par to ir jāapspriežas ar analītiskās grupas locekļiem.

2.   Vienošanās noteikumi nosaka, ka iesaistītajiem trešo pušu ekspertiem ir tiesības:

| a. | piedalīties analītisko grupu sanaksmēs; |
| --- | --- |

a.

piedalīties analītisko grupu sanaksmēs;

| b. | pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes izstrādi; |
| --- | --- |

b.

pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes izstrādi;

| c. | saņemt analīžu rezultātus, kas attiecas uz trešo pusi, ko tie pārstāv; šāda izplatīšana notiek saskaņā ar Eiropola konvencijas 17.panta 2. punktu un 18. panta 4. punktu, attiecīgajiem sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu nosacījumiem, Padomes 1999. gada 12. marta akta 5. panta 5. punktu, ar ko pieņem noteikumus par personīgo datu nosūtīšanu no Eiropola uz trešajām valstīm (2) un iepriekšēju dalībvalsts, kas par attiecīgajiem datiem ir ziņojusi, piekrišanu; un |
| --- | --- |

c.

saņemt analīžu rezultātus, kas attiecas uz trešo pusi, ko tie pārstāv; šāda izplatīšana notiek saskaņā ar Eiropola konvencijas 17.panta 2. punktu un 18. panta 4. punktu, attiecīgajiem sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu nosacījumiem, Padomes 1999. gada 12. marta akta 5. panta 5. punktu, ar ko pieņem noteikumus par personīgo datu nosūtīšanu no Eiropola uz trešajām valstīm (2) un iepriekšēju dalībvalsts, kas par attiecīgajiem datiem ir ziņojusi, piekrišanu; un

| d. | tālāk izplatīt analīzes rezultātus tikai tad, ja saņemta attiecīgo dalībnieku iepriekšēja piekrišana un saskaņā ar sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

d.

tālāk izplatīt analīzes rezultātus tikai tad, ja saņemta attiecīgo dalībnieku iepriekšēja piekrišana un saskaņā ar sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem.

3.   Vienošanās noteikumi nosaka, ka vienošanos var izbeigt, ja par to ziņo iesaistītā trešā puse vai Eiropols, kas rīkojas tikai pēc analītiskās grupas locekļu piekrišanas. Ja vienošanās dalībnieku starpā netiek panākta, Eiropols paziņo par vienošanās pārtraukšanu pēc viena dalībnieka lūguma un par to informē Valdi.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 19. aprīlī.

Hāgā, 2007. gada 20. martā

Valdes priekšsēdētājs,

Hans-Jürgen FÖRSTER

---

(1)  OV C 2, 6.1.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV C 88, 30.3.1999., 1. lpp., kas grozīts ar Padomes 2002. gada 28. februāra aktu (OV C 76, 27.3.2002., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

VIENOŠANĀS MODELIS ATTIECĪBĀ UZ TREŠO PUŠU EKSPERTU IESAISTĪŠANOS ANALĪTISKO GRUPU DARBĀ

Eiropols un (trešās puses nosaukums) (turpmāk tekstā — “Puses”),

ņemot vērā Eiropola konvenciju un it īpaši tās 10. panta 9. punktu,

ņemot vērā sadarbības nolīgumu starp Eiropolu un (trešās puses nosaukums), un it īpaši tā nosacījumus attiecībā uz informācijas apmaiņas konfidencialitāti,

VAI:

ņemot vērā sadarbības un konfidencialitātes nolīgumus starp Eiropolu un (trešās puses nosaukums),

ņemot vērā Padomes 1998. gada 3. novembra aktu, ar ko pieņemti noteikumi, kas piemērojami Eiropola analīzes datnēm (1),

ņemot vērā Valdes (datums) lēmumu, ar kuru nosaka vienošanās noteikumus attiecībā uz trešo pušu ekspertu iesaistīšanos analītisko grupu darbā, un it īpaši tā 3. panta 1. punktu,

ņemot vērā analīzes darba datnes YYY atvēršanas rīkojumu,

tā kā iesaistīt (trešās puses nosaukums) ekspertus analītiskās grupas YYY darbā ir dalībvalstu interesēs,

tā kā (trešās puses nosaukums) ir tieši saistīts ar analītiskās grupas YYY darbu,

ir pieņēmuši šādu vienošanos:

1. pants

Definīcijas

Šīs vienošanās noteikumos:

| a) | trešo pušu ekspertu “iesaistīšanās ”analītisko grupu darbā nozīmē, ka šiem ekspertiem ir tiesības piedalīties analītisko grupu sanāksmēs, pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes izstrādi un saskaņā ar piemērojamām tiesiskām prasībām saņemt un tālāk izplatīt analīzes rezultātus attiecībā uz trešo pusi, ko tie pārstāv; |
| --- | --- |

a)

trešo pušu ekspertu “iesaistīšanās ”analītisko grupu darbā nozīmē, ka šiem ekspertiem ir tiesības piedalīties analītisko grupu sanāksmēs, pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes izstrādi un saskaņā ar piemērojamām tiesiskām prasībām saņemt un tālāk izplatīt analīzes rezultātus attiecībā uz trešo pusi, ko tie pārstāv;

| b) | “sadarbības nolīgums ”ir nolīgums, ko (datums) parakstījuši Eiropols un (trešās puses nosaukums); |
| --- | --- |

b)

“sadarbības nolīgums ”ir nolīgums, ko (datums) parakstījuši Eiropols un (trešās puses nosaukums);

| c) | “konfidencialitātes nolīgums ”ir nolīgums, kas minēts Eiropola konvencijas 18. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

c)

“konfidencialitātes nolīgums ”ir nolīgums, kas minēts Eiropola konvencijas 18. panta 6. punktā;

2. pants

Darbības joma

1.   XXX (2) (iestādes, kas atsūtījusi ekspertu, nosaukums) piedalās analīzes grupas YYY darbā.

2.   XXX attiecīgi ir tiesības:

| a. | piedalīties analītisko grupu sanāksmēs; |
| --- | --- |

a.

piedalīties analītisko grupu sanāksmēs;

| b. | pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes YYY izstrādi; |
| --- | --- |

b.

pēc pieprasījuma saņemt informāciju no Eiropola par attiecīgās analīzes darba datnes YYY izstrādi;

| c. | saņemt analīžu rezultātus, kas attiecas uz (trešā puses nosaukums); šāda izplatīšana notiek saskaņā ar Eiropola konvencijas 17.panta 2. punktu un 18. panta 4. punktu, attiecīgajiem sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu nosacījumiem, Padomes 1999. gada 12. marta akta 5. panta 5. punktu, ar ko pieņem noteikumus par personīgo datu nosūtīšanu no Eiropola uz trešajām valstīm un iepriekšēju dalībvalsts, kas par attiecīgajiem datiem ir ziņojusi, piekrišanu; un |
| --- | --- |

c.

saņemt analīžu rezultātus, kas attiecas uz (trešā puses nosaukums); šāda izplatīšana notiek saskaņā ar Eiropola konvencijas 17.panta 2. punktu un 18. panta 4. punktu, attiecīgajiem sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu nosacījumiem, Padomes 1999. gada 12. marta akta 5. panta 5. punktu, ar ko pieņem noteikumus par personīgo datu nosūtīšanu no Eiropola uz trešajām valstīm un iepriekšēju dalībvalsts, kas par attiecīgajiem datiem ir ziņojusi, piekrišanu; un

| d. | tālāk izplatīt analīzes rezultātus tikai tad, ja attiecīgie dalībnieki ir iepriekš vienojušies un saskaņā ar sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

d.

tālāk izplatīt analīzes rezultātus tikai tad, ja attiecīgie dalībnieki ir iepriekš vienojušies un saskaņā ar sadarbības un konfidencialitātes nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī vienošanās stājas spēkā (datums).

4. pants

Vienošanās izbeigšana

1.   Šī vienošanās automātiski zaudē spēku, ja analīzes darba datni YYY slēdz.

2.   Šo vienošanos var izbeigt katrā laikā, ja viena no pusēm par to iesniedz ziņojumu.

---

(1)  OV C 26, 30.1.1999., 1.lpp., kas grozīts ar (atsauci jāpievieno, kad būs pieņemts jaunais akts).

(2)  Eksperta/u vārds/i

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/35

---

EIROPOLA VALDES2007. gada 20. marta

LĒMUMS

ar kuru nosaka vienošanās noteikumus, ar kuriem reglamentē administratīvo īstenošanu attiecībā uz Eiropola amatpersonu līdzdalību kopīgās izmeklēšanas grupās

(2007/C 72/16)

VALDE EIROPOLA:

ņemot vērā Eiropola konvenciju, kas grozīta ar Padomes 2002. gada 28. novembra aktu, ar kuru, pamatojoties uz Konvencijas par Eiropas Policijas biroja izveidošanu 43. panta 1. punktu, izstrādā protokolu un protokolu par Eiropola, tā struktūru locekļu, direktora vietnieku un Eiropola darbinieku privilēģijām un neaizskaramību, un it īpaši tā 3.a pantu;

ņemot vērā Apvienotās uzraudzības iestādes sniegto atzinumu;

tā kā Valdei ar divu trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu jānosaka vienošanās noteikumi, ar kuriem reglamentē administratīvo īstenošanu attiecībā uz Eiropola amatpersonu līdzdalību kopīgās izmeklēšanas grupās,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| a) | “kopīgās izmeklēšanas grupas ”ir kopīgas izmeklēšanas grupas, kas minētas Eiropola konvencijas 3.a pantā; |
| --- | --- |

a)

“kopīgās izmeklēšanas grupas ”ir kopīgas izmeklēšanas grupas, kas minētas Eiropola konvencijas 3.a pantā;

| b) | “valstu vienība ”ir vienīgā sadarbību koordinējošā organizācija starp Eiropolu un kompetentajām valstu iestādēm, kā minēts Eiropola konvencijas 4. pantā; |
| --- | --- |

b)

“valstu vienība ”ir vienīgā sadarbību koordinējošā organizācija starp Eiropolu un kompetentajām valstu iestādēm, kā minēts Eiropola konvencijas 4. pantā;

| c) | “kompetentās iestādes ”ir visas dalībvalstīs pastāvošās valsts iestādes, kas saskaņā ar valsts likumiem ir atbildīgas par noziedzīgu nodarījumu novēršanu un apkarošanu saskaņā ar Eiropola konvencijas 2. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

“kompetentās iestādes ”ir visas dalībvalstīs pastāvošās valsts iestādes, kas saskaņā ar valsts likumiem ir atbildīgas par noziedzīgu nodarījumu novēršanu un apkarošanu saskaņā ar Eiropola konvencijas 2. panta 4. punktu.

2. pants

Vienošanās noteikumi

1.   Administratīvo īstenošanu attiecībā uz Eiropola amatpersonu līdzdalību kopīgā izmeklēšanas grupā nosaka ar vienošanās noteikumiem, kurus izstrādā Eiropola direktors un dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras atbild par šīs apvienotās izmeklēšanas grupas izveidošanu.

2.   Vienošanās noteikumi jāizstrādā, piedaloties attiecīgo dalībvalstu vienībām.

3. pants

Eiropola amatpersonu pilnvaras līdzdalībai kopīgās izmeklēšanas grupās

1.   Vienošanās noteikumi precizē to Eiropola amatpersonu uzdevumus, tiesības un pienākumus, kas piedalās kopīgās izmeklēšanas grupās.

2.   Vienošanās noteikumi nosaka, ka Eiropola amatpersonas, kas piedalās kopīgā izmeklēšanas grupā, palīdz grupas locekļiem saskaņā ar Eiropola konvenciju un tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā šī grupa darbojas.

4. pants

Vadība un uzraudzība

1.   Vienošanās noteikumi paredz, ka Eiropola amatpersonas, kas piedalās kopīgā izmeklēšanas grupā, veic savus uzdevumus grupas vadītāja/u vadībā, kā tas norādīts vienošanās noteikumos.

2.   Vienošanās noteikumi nosaka, ka Eiropola amatpersonām ir tiesības nepildīt uzdevumus, ja viņi uzskata, ka tie ir pretrunā ar viņu saistībām saskaņā ar Eiropola konvenciju. Šajā gadījumā Eiropola amatpersonām jāinformē Eiropola direktors, kurš konsultē grupas vadītāju/us, lai atrastu risinājumu. Ja neizdodas atrast savstarpēji apmierinošu risinājumu, direktoram ir tiesības ierobežot vienošanās noteikumus.

5. pants

Piekļuve datiem

Vienošanās noteikumi nosaka, ka Eiropola amatpersonām, kuras piedalās kopējās izmeklēšanas grupās, ir jābūt piekļuvei Eiropola datorizētai sistēmai saskaņā ar Eiropola konvencijas noteikumiem un atbilstoši piemērojamiem drošības standartiem (1), kamēr viņi piedalās kopējā izmeklēšanas grupā.

6. pants

Izmaksas un aprīkojums

Vienošanās noteikumi regulē izmaksu sadalījumu, tostarp apdrošināšanas izmaksas, kas radušās Eiropola amatpersonām, piedaloties kopīgās izmeklēšanas grupās, kā arī precizē nosacījumus, pamatojoties uz kuriem kopīgās izmeklēšanas grupas locekļi drīkst izmantot Eiropola aprīkojumu.

7. pants

Vienošanās izbeigšana

Vienošanās noteikumos ir norādīts, ka tos katrā laikā var izbeigt, ja viena no pusēm par to sniedz ziņojumu.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 30. martā.

Hāgā, 2007. gada 20. martā

Valdes priekšsēdētājs,

Hans-Jürgen FÖRSTER

---

(1)  OV C 2, 6.1.2004., 1. lpp.

1

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/37

---

NOTEIKUMI PAR PIEKĻUVI EIROPOLA DOKUMENTIEM

(2007/C 72/17)

EIROPOLA VADĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropola konvenciju un jo īpaši tās 32a. pantu,

ņemot vērā Eiropola direktora priekšlikumu,

tā kā:

| 1) | saskaņā ar Eiropola konvencijas 32a. pantu, pamatojoties uz Eiropola direktora priekšlikumu, Vadības padome ar divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem noteikumus par piekļuvi Eiropola dokumentiem, kas attiecas uz ikvienu Eiropas Savienības pilsoni un ikvienu fizisku personu, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī vai ikvienu juridisku personu, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes regulā noteiktos principus un ierobežojumus attiecībā uz publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, kuri pieņemti saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 255. pantu. |
| --- | --- |

1)

saskaņā ar Eiropola konvencijas 32a. pantu, pamatojoties uz Eiropola direktora priekšlikumu, Vadības padome ar divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem noteikumus par piekļuvi Eiropola dokumentiem, kas attiecas uz ikvienu Eiropas Savienības pilsoni un ikvienu fizisku personu, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī vai ikvienu juridisku personu, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes regulā noteiktos principus un ierobežojumus attiecībā uz publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, kuri pieņemti saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 255. pantu.

| 2) | Līguma par Eiropas Savienību (še turpmāk “ES līgums”) 1. panta otrajā daļā ir ietverts atklātības princips, saskaņā ar kuru šis Līgums iezīmē jaunu posmu ciešākas Eiropas tautu savienības izveidošanā, kur lēmumu pieņemšana notiek cik vien iespējams atklāti un cik vien iespējams tuvinot to pilsoņiem. |
| --- | --- |

2)

Līguma par Eiropas Savienību (še turpmāk “ES līgums”) 1. panta otrajā daļā ir ietverts atklātības princips, saskaņā ar kuru šis Līgums iezīmē jaunu posmu ciešākas Eiropas tautu savienības izveidošanā, kur lēmumu pieņemšana notiek cik vien iespējams atklāti un cik vien iespējams tuvinot to pilsoņiem.

| 3) | Atklātība dod iespēju pilsoņiem vēl vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanā un nodrošina lielāku pārvaldes sistēmas leģitimitāti un efektivitāti demokrātiskā iekārtā, kā arī nosaka tai lielāku atbildību pilsoņu priekšā. Atklātība veicina demokrātijas un pamattiesību ievērošanas principu nostiprināšanos, kuri noteikti ES Līguma 6. pantā, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (še turpmāk “EK līgums”) 255. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantā. |
| --- | --- |

3)

Atklātība dod iespēju pilsoņiem vēl vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanā un nodrošina lielāku pārvaldes sistēmas leģitimitāti un efektivitāti demokrātiskā iekārtā, kā arī nosaka tai lielāku atbildību pilsoņu priekšā. Atklātība veicina demokrātijas un pamattiesību ievērošanas principu nostiprināšanos, kuri noteikti ES Līguma 6. pantā, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (še turpmāk “EK līgums”) 255. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantā.

| 4) | Saskaņā ar ES Līguma 41. panta 1. punktu tiesības piekļūt dokumentiem paredz arī piekļūšanu tiem dokumentiem, kas attiecas uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. |
| --- | --- |

4)

Saskaņā ar ES Līguma 41. panta 1. punktu tiesības piekļūt dokumentiem paredz arī piekļūšanu tiem dokumentiem, kas attiecas uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.

| 5) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (1) nosaka vispārīgus principus un ierobežojumus, kas regulē šīs tiesības piekļūt Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem. Eiropola konvencijas 32a. pants attiecas uz šajā regulā noteiktajiem principiem un ierobežojumiem. |
| --- | --- |

5)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (1) nosaka vispārīgus principus un ierobežojumus, kas regulē šīs tiesības piekļūt Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem. Eiropola konvencijas 32a. pants attiecas uz šajā regulā noteiktajiem principiem un ierobežojumiem.

| 6) | Principā visiem dokumentiem ir jābūt publiski pieejamiem. Tomēr atsevišķos gadījumos būtu jāaizsargā sabiedrības un privātās intereses, nosakot izņēmumus. Eiropolam jābūt tiesīgam neizpaust iekšējo pārrunu un apspriežu saturu, ja tas ir nepieciešams tā pienākumu izpildes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

6)

Principā visiem dokumentiem ir jābūt publiski pieejamiem. Tomēr atsevišķos gadījumos būtu jāaizsargā sabiedrības un privātās intereses, nosakot izņēmumus. Eiropolam jābūt tiesīgam neizpaust iekšējo pārrunu un apspriežu saturu, ja tas ir nepieciešams tā pienākumu izpildes nodrošināšanai.

| 7) | Lai panāktu to, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības piekļūt dokumentiem, būtu jāpiemēro divpakāpju administratīvā procedūra, kas papildus paredz iespēju iesniegt sūdzību ombudam. |
| --- | --- |

7)

Lai panāktu to, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības piekļūt dokumentiem, būtu jāpiemēro divpakāpju administratīvā procedūra, kas papildus paredz iespēju iesniegt sūdzību ombudam.

| 8) | Šie noteikumi neskar Eiropola konvencijas 19. pantu par tiesībām piekļūt dokumentiem, |
| --- | --- |

8)

Šie noteikumi neskar Eiropola konvencijas 19. pantu par tiesībām piekļūt dokumentiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠOS NOTEIKUMUS.

1. pants

Definīcijas

Šo noteikumu izpratnē:

| a) | “Eiropola dokuments ”vai “dokuments ”ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), kas skar iestādes politiku, darbību un lēmumus; |
| --- | --- |

a)

“Eiropola dokuments ”vai “dokuments ”ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), kas skar iestādes politiku, darbību un lēmumus;

| b) | “trešā puse ”ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kā arī subjekts ārpus Eiropola, tostarp dalībvalstis, citas Eiropas Savienības iestādes, struktūras un aģentūras, starptautiskas organizācijas un trešās valstis; |
| --- | --- |

b)

“trešā puse ”ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kā arī subjekts ārpus Eiropola, tostarp dalībvalstis, citas Eiropas Savienības iestādes, struktūras un aģentūras, starptautiskas organizācijas un trešās valstis;

| c) | “Eiropola klasificētie dokumenti ”ir dokumenti, kas satur informāciju, kurai nepieciešami papildu drošības pasākumi un kas marķēta ar vienu no klasifikācijas līmeņiem “Eiropols — IEROBEŽOTAS LIETOŠANAS”, “Eiropols — KONFIDENCIĀLS”, “Eiropols — SLEPENS ”vai “Eiropols — SEVIŠĶI SLEPENS ”saskaņā ar Eiropola informācijas Konfidencialitātes noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

“Eiropola klasificētie dokumenti ”ir dokumenti, kas satur informāciju, kurai nepieciešami papildu drošības pasākumi un kas marķēta ar vienu no klasifikācijas līmeņiem “Eiropols — IEROBEŽOTAS LIETOŠANAS”, “Eiropols — KONFIDENCIĀLS”, “Eiropols — SLEPENS ”vai “Eiropols — SEVIŠĶI SLEPENS ”saskaņā ar Eiropola informācijas Konfidencialitātes noteikumiem.

2. pants

Mērķis

Šo noteikumu mērķis ir:

| a) | noteikt principus, nosacījumus un ierobežojumus, kas saistīti ar sabiedrības vai privātām interesēm, kas regulē tiesības piekļūt Eiropola dokumentiem, nodrošinot iespējami plašāku piekļuvi tiem; |
| --- | --- |

a)

noteikt principus, nosacījumus un ierobežojumus, kas saistīti ar sabiedrības vai privātām interesēm, kas regulē tiesības piekļūt Eiropola dokumentiem, nodrošinot iespējami plašāku piekļuvi tiem;

| b) | izstrādāt noteikumus, kas nodrošina šo tiesību iespējamu vienkāršāku izmantošanu; un |
| --- | --- |

b)

izstrādāt noteikumus, kas nodrošina šo tiesību iespējamu vienkāršāku izmantošanu; un

| c) | sekmēt labu administratīvo praksi attiecībā uz piekļuvi dokumentiem. |
| --- | --- |

c)

sekmēt labu administratīvo praksi attiecībā uz piekļuvi dokumentiem.

3. pants

Tiesību izmantotāji un piemērošanas joma

1.   Ikvienam Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Eiropola dokumentiem, ievērojot šajos noteikumos noteiktos principus, nosacījumus un ierobežojumus.

2.   Saskaņā ar šiem pašiem principiem, nosacījumiem un ierobežojumiem Eiropols var nodrošināt piekļuvi dokumentiem ikvienai fiziskai personai, kas nedzīvo pastāvīgi dalībvalstī, vai juridiskai personai, kam tajā nav juridiskās adreses.

3.   Šie noteikumi attiecas uz visiem Eiropola dokumentiem, tātad uz dokumentiem, ko Eiropols ir sastādījis, saņēmis vai kuri ir tā rīcībā un skar jebkuru Eiropola darbības jomu.

4.   Šie noteikumi neattiecas uz personām, kas īpaši pieprasa datus saistībā tikai ar sevi. Šādos gadījumos uz personām attiecas procedūra, kas minēta Eiropola konvencijas 19. pantā.

5.   Neskarot 4. pantu, dokumenti kļūst publiski pieejami vai nu pēc rakstiska pieteikuma saņemšanas, vai tieši elektroniskā veidā saskaņā ar 11. pantu.

4. pants

Izņēmumi

1.   Eiropols atsaka piekļuvi dokumentiem, ja informācijas izpaušana vājina aizsardzību attiecībā uz:

| a) | sabiedrības interesēm saistībā ar:






  — | sabiedrības drošību |
| --- | --- | --- |

a)

sabiedrības interesēm saistībā ar:

—

sabiedrības drošību

| — | Eiropola uzdevumu pienācīgu izpildi, |
| --- | --- |

—

Eiropola uzdevumu pienācīgu izpildi,

| — | trešo pušu izmeklēšanām un operatīvajām darbībām, |
| --- | --- |

—

trešo pušu izmeklēšanām un operatīvajām darbībām,

| — | aizsardzības un militāro jomu, |
| --- | --- |

—

aizsardzības un militāro jomu,

| — | starptautiskajām attiecībām, |
| --- | --- |

—

starptautiskajām attiecībām,

| — | Kopienas vai dalībvalsts finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku, |
| --- | --- |

—

Kopienas vai dalībvalsts finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku,

| b) | personas privāto dzīvi un neaizskaramību. |
| --- | --- |

b)

personas privāto dzīvi un neaizskaramību.

2.   Eiropols atsaka piekļuvi dokumentiem, ja informācijas izpaušana vājina aizsardzību attiecībā uz:

| — | fiziskas vai juridiskas personas komercinteresēm, tostarp intelektuālo īpašumu, |
| --- | --- |

—

fiziskas vai juridiskas personas komercinteresēm, tostarp intelektuālo īpašumu,

| — | tiesvedību un juridiskām konsultācijām, |
| --- | --- |

—

tiesvedību un juridiskām konsultācijām,

| — | 1. punkta a) apakšpunktā neminēto pārbaužu, izmeklēšanu un revīziju mērķiem, |
| --- | --- |

—

1. punkta a) apakšpunktā neminēto pārbaužu, izmeklēšanu un revīziju mērķiem,

ja vien informācijas izpaušana nav saistīta ar sevišķām sabiedrības sabiedrības interesēm.

3.   Piekļuve dokumentam, kas sastādīts iekšējai lietošanai, vai ko Eiropols saņēmis, kas attiecas uz lietu, par kuru Eiropols nav pieņēmis lēmumu, tiek atteikta, ja dokumenta atklāšana vājinās Eiropola lēmuma pieņemšanas procesu, ja vien informācijas izpaušana nav saistīta ar sevišķām sabiedrības sabiedrības interesēm.

Piekļuve dokumentam, kas kā daļu no Eiropola iekšējo apspriežu un iepriekšēju konsultāciju rezultāta satur atzinumus iekšējai lietošanai, tiek atteikta pat pēc lēmuma pieņemšanas, ja dokumenta atklāšana vājinās Eiropola lēmuma pieņemšanas procesu, ja vien informācijas izpaušana nav saistīta ar sevišķām sabiedrības sabiedrības interesēm.

4.   Attiecībā uz dokumentiem, kas daļēji vai pilnībā iegūti no trešām pusēm, Eiropols konsultējas ar trešo pusi, lai novērtētu, vai jāpiemēro 1., 2., vai 3. punkts. Ja trešās puses dokuments iegūts no dalībvalsts vai trešās valsts, vai organizācijas, ar kuru Eiropols ir noslēdzis sadarbības nolīgumu, Eiropols neatklāj dokumentu bez iepriekšminēto rakstiskas piekrišanas.

5.   Ja izņēmumi attiecas tikai uz kādu pieprasītā dokumenta daļu, pārējās dokumenta daļas publisko.

6.   Izņēmumi, kas noteikti 1. līdz 3. punktā, ir spēkā tik ilgi, kamēr šāda aizsardzība ir pamatota, ņemot vērā dokumenta saturu. Izņēmumi var būt spēkā ne ilgāk kā 30 gadus. Ja dokumentiem ir piemērojami izņēmumi, kas skar personas privāto dzīvi, neaizskaramību vai komerciālās intereses, kā arī ja tie ir klasificēti Eiropola dokumenti, šos izņēmumus vajadzības gadījumā drīkst piemērot arī pēc šī termiņa.

5. pants

Eiropola dokumenti dalībvalstīs un trešās valstīs vai organizācijās, ar kurām Eiropols ir noslēdzis sadarbības līgumu

Ja dalībvalsts vai trešā valsts, vai organizācija, ar kuru Eiropols ir noslēdzis sadarbības nolīgumu, saņem pieprasījumu par dokumentu, kas ir tās rīcībā un kas iegūts no Eiropola, Eiropols apņemas nodrošināt, ka šīs trešās puses konsultējas ar Eiropolu, lai pieņemtu lēmumu, kas neapdraud šo noteikumu mērķu sasniegšanu. Eiropols arī apņemas nodrošināt, ka trešās puses vai organizācijas, ar kurām Eiropols ir noslēdzis sadarbības nolīgumu, neatklāj dokumentu bez Eiropola rakstiskas piekrišanas. Eiropols nodrošina, ka šīs saistības tiek atspoguļotas sadarbības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropolu un trešām valstīm un organizācijām.

Dalībvalstis var arī pāradresēt šo pieprasījumu Eiropolam.

6. pants

Pieteikumi

1.   Pieteikumu par piekļuvi dokumentam iesniedz rakstiski, arī elektroniski, vienā no valodām, kas minētas Eiropola konvencijas 33. panta 1. punktā; tiem jābūt skaidri formulētiem, lai Eiropols varētu viegli atrast attiecīgo dokumentu. Pieteikuma iesniedzējam nav jānorāda tā iesniegšanas iemesli.

2.   Ja pieteikums nav pietiekami skaidri formulēts, Eiropols aicina pieteikuma iesniedzēju sniegt papildinformāciju, lai būtu iespējams atpazīt pieprasītos dokumentus; atbildes termiņš, kā noteikts 7. pantā, sākas tikai no brīža, kad Eiropols ir saņēmis šo papildinformāciju.

3.   Ja pieteikums attiecas uz ļoti apjomīgu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, Eiropols var apspriesties ar pieteikuma iesniedzēju, lai atrastu taisnīgu risinājumu.

4.   Eiropols sniedz ziņas un palīdz pilsoņiem noskaidrot, kādā veidā un kur var iesniegt pieteikumu par piekļuvi dokumentiem. Norādes ir sniegtas Eiropola tīmekļa vietnē.

7. pants

Sākotnējo pieteikumu izskatīšana

1.   Pieteikumu par piekļuvi dokumentam izskata uzreiz. Pieteikuma iesniedzējam nosūta saņemšanas apstiprinājumu. 30 darba dienās kopš pieteikuma reģistrēšanas Eiropols vai nu piešķir piekļuvi pieprasītajam dokumentam un šajā laikā nodrošina piekļuvi saskaņā ar 10. pantu, vai rakstiskā atbildē min iemeslus pilnīgam vai daļējam atteikumam un informē pieteikuma iesniedzēju par viņa vai viņas tiesībām iesniegt apstiprināšanas pieteikumu saskaņā ar šī panta 3. punktu.

2.   Izņēmuma gadījumos, piemēram, ja pieteikums attiecas uz ļoti garu dokumentu vai uz lielu skaitu dokumentiem, 1. punktā noteiktais termiņš var tikt pagarināts par 30 darba dienām, ja pieteikuma iesniedzējs tiek iepriekš par to brīdināts, kā arī tiek sniegti sīki izklāstīti iemesli.

3.   Ja piekļuve dokumentam tiek pilnīgi vai daļēji atteikta, pieteikuma iesniedzējs 30 darba dienās kopš Eiropola atbildes saņemšanas var iesniegt pieprasījuma pieteikumu, lūdzot Eiropolu mainīt savu nostāju.

4.   Ja Eiropols neatbild paredzētajā termiņā, pieteikuma iesniedzējs ir tiesīgs iesniegt pieprasījuma pieteikumu.

8. pants

Atkārtotu pieteikumu izskatīšana

1.   Atkārtotu pieteikumu izskata uzreiz. 30 darba dienās kopš šāda pieteikuma reģistrēšanas Eiropols vai nu piešķir piekļuvi pieprasītajam dokumentam un šajā laikā nodrošina piekļuvi saskaņā ar 10. pantu, vai rakstiskā atbildē min iemeslus pilnīgam vai daļējam atteikumam.

2.   Izņēmuma gadījumos, piemēram, ja pieteikums attiecas uz ļoti apjomīgu dokumentu vai uz ļoti lielu dokumentu skaitu, 1. punktā noteiktais termiņš var tikt pagarināts par 30 darba dienām, ja pieteikuma iesniedzējs iepriekš saņem pamatotu paziņojumu.

9. pants

Eiropola klasificētie dokumenti

1.   Saskaņā ar 7. un 8. pantā noteikto procedūru pieteikumus attiecībā uz piekļuvi Eiropola klasificētajiem dokumentiem izskata tikai tās personas Eiropolā, kam ir tiesības iepazīties ar šiem dokumentiem saskaņā ar Eiropola Drošības rokasgrāmatas noteikumiem.

2.   Eiropola klasificētie dokumenti netiek automātiski pakļauti atteikumam vai piekļuvei. Katrs klasificētais dokuments tiek pārbaudīts, vai tam jāpiemēro 4. pantā paredzētie izņēmumi. Klasificētie dokumenti nedrīkst tikt atklāti, ja vien tie nav svītroti no slepenajiem sarakstiem saskaņā ar Konfidencialitātes noteikumu 10. pantu. Piekļuve klasificētajiem trešo pušu dokumentiem tiek pakļauta 4. panta 4. punktā minētajam konsultāciju mehānismam.

3.   Ja Eiropols nolemj pilnīgi vai daļēji atteikt piekļuvi klasificētam dokumentam, tas informē par sava lēmuma iemesliem tādā veidā, kas nekaitē 4. pantā aizsargātajām interesēm.

10. pants

Piekļuve dokumentiem pēc pieteikuma izskatīšanas

1.   Pieteikuma iesniedzējs, iegūstot piekļuvi dokumentiem, saņem kopiju, arī elektronisku kopiju, ja tāda ir pieejama, pēc paša vēlēšanās. Kopijas, kas nepārsniedz 20 A4 lapas un tiešā piekļuve elektroniskā veidā ir bez maksas. Pārējos gadījumos pieteikuma iesniedzējam jāsedz reālās kopiju ražošanas un sūtīšanas izmaksas.

2.   Ja Eiropols vai attiecīgā trešā puse jau agrāk ir izsniegusi dokumentu, un tas ir viegli pieejams pieteikuma iesniedzējam, Eiropols var izpildīt savu pienākumu nodrošināt piekļuvi dokumentiem, paziņojot pieteikuma iesniedzējam, kā var iegūt pieprasīto dokumentu.

3.   Dokumentus nodrošina tādā redakcijā un veidā, kādā tas ir (arī elektroniski vai citā veidā, piemēram, Braila rakstā, palielinātā rakstā vai ierakstā) un vienā no pieejamajām valodas versijām, pilnībā ievērojot pieteikuma iesniedzēja vēlēšanos.

11. pants

Tiešā piekļuve dokumentiem elektroniskā veidā

1.   Eiropols nodrošina piekļuvi publiski pieejamu dokumentu reģistram un pēc iespējas padara šos dokumentus tieši pieejamus elektroniskā veidā.

2.   Jo īpaši likumdošanas dokumenti, tas ir, dokumenti, kas sastādīti vai saņemti tādu aktu pieņemšanas procesu laikā, kas ir juridiski saistoši, saskaņā ar 4. pantu tiek padarīti tieši pieejami.

12. pants

Īstenošana

Šo noteikumu īstenošana ir pakļauta Eiropola direktora lēmumam, kas jo īpaši izklāstīs Eiropola iestāžu iesaistīšanos sabiedrības pieprasījumu izskatīšanā attiecībā uz piekļuvi šiem dokumentiem.

13. pants

Informēšana

Eiropols veic vajadzīgos pasākumus, lai informētu sabiedrību par tiesībām, ko tai paredz šie noteikumi.

14. pants

Dokumentu pavairošana

Šī regula neskar esošos autortiesību noteikumus, kas var ierobežot trešās personas tiesības pavairot vai izmantot izsniegtos dokumentus.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šie noteikumi stājas spēkā 2007. gada 19. aprīlī.

Hāgā, 2007. gada 20. martā

Hans-Jürgen FÖRSTER

Vadības padomes priekšsēdētājs

---

(1)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

1

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/41

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 28. marts

(2007/C 72/18)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3348 |
| JPY | Japānas jēna | 156,38 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4493 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,67950 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3190 |
| CHF | Šveices franks | 1,6164 |
| ISK | Islandes krona | 88,31 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1335 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5807 |
| CZK | Čehijas krona | 28,075 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 249,16 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7097 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8836 |
| RON | Rumānijas leja | 3,3665 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,518 |
| TRY | Turcijas lira | 1,8612 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6532 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5477 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,4293 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8702 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0260 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 254,11 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,7390 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,3173 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3825 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 212,75 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6213 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,471 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,6950 |
| THB | Taizemes bats | 42,711 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3348

JPY

Japānas jēna

156,38

DKK

Dānijas krona

7,4493

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,67950

SEK

Zviedrijas krona

9,3190

CHF

Šveices franks

1,6164

ISK

Islandes krona

88,31

NOK

Norvēģijas krona

8,1335

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5807

CZK

Čehijas krona

28,075

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

249,16

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7097

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,8836

RON

Rumānijas leja

3,3665

SKK

Slovākijas krona

33,518

TRY

Turcijas lira

1,8612

AUD

Austrālijas dolārs

1,6532

CAD

Kanādas dolārs

1,5477

HKD

Hongkongas dolārs

10,4293

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8702

SGD

Singapūras dolārs

2,0260

KRW

Dienvidkorejas vons

1 254,11

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,7390

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,3173

HRK

Horvātijas kuna

7,3825

IDR

Indonēzijas rūpija

12 212,75

MYR

Malaizijas ringits

4,6213

PHP

Filipīnu peso

64,471

RUB

Krievijas rublis

34,6950

THB

Taizemes bats

42,711

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/42

---

Atzinums, ko padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos sniedza savā 144. sanāksmē 2006. gada 25. oktobrī attiecībā uz lēmuma projektu lietā COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez)

Ziņotājs: Zviedrija

(2007/C 72/19)

| 1. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas (EK) Nr. 132/2004 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē (1). |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas (EK) Nr. 132/2004 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē (1).

| 2. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo produktu tirgu definīcijas attiecībā uz gāzi Beļģijā ir šādas.






  a) | Katrs gāzes piegādei paredzētais produktu tirgus iedalāms divos atsevišķos L gāzei un H gāzei paredzētajos produktu tirgos. |
| --- | --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo produktu tirgu definīcijas attiecībā uz gāzi Beļģijā ir šādas.

a)

Katrs gāzes piegādei paredzētais produktu tirgus iedalāms divos atsevišķos L gāzei un H gāzei paredzētajos produktu tirgos.

| b) | Gāzes piegāde starpniekiem tālākpārdevējiem. |
| --- | --- |

b)

Gāzes piegāde starpniekiem tālākpārdevējiem.

| c) | Gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem/gāzes spēkstacijām. |
| --- | --- |

c)

Gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem/gāzes spēkstacijām.

| d) | Gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem. |
| --- | --- |

d)

Gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem.

| e) | Gāzes piegāde maziem rūpnieciskiem un komerciāliem klientiem. |
| --- | --- |

e)

Gāzes piegāde maziem rūpnieciskiem un komerciāliem klientiem.

| f) | Gāzes piegāde privātiem klientiem. |
| --- | --- |

f)

Gāzes piegāde privātiem klientiem.

| g) | Dabasgāzes tirdzniecība centrā (“on a hub”). |
| --- | --- |

g)

Dabasgāzes tirdzniecība centrā (“on a hub”).

| 3. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo ģeogrāfisko tirgu definīcijas attiecībā uz gāzi Beļģijā ir šādas.






  a) | Gāzes piegāde starpniekiem tālākpārdevējiem — valsts ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo ģeogrāfisko tirgu definīcijas attiecībā uz gāzi Beļģijā ir šādas.

a)

Gāzes piegāde starpniekiem tālākpārdevējiem — valsts ģeogrāfiskais tirgus.

| b) | Gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem — valsts ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- |

b)

Gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem — valsts ģeogrāfiskais tirgus.

| c) | Gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem — valsts ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- |

c)

Gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem — valsts ģeogrāfiskais tirgus.

| d) | Gāzes piegāde maziem rūpnieciskiem un komerciāliem klientiem — valsts ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- |

d)

Gāzes piegāde maziem rūpnieciskiem un komerciāliem klientiem — valsts ģeogrāfiskais tirgus.

| e) | Gāzes piegāde privātiem klientiem — valsts vai reģionālais ģeogrāfiskais tirgus.
  Ja šie tirgi būtu uzskatāmi par reģionālajiem tirgiem, attiecīgo produktu tirgi ietvertu tikai L gāzi Briseles reģionā. |
| --- | --- |

e)

Gāzes piegāde privātiem klientiem — valsts vai reģionālais ģeogrāfiskais tirgus.

Ja šie tirgi būtu uzskatāmi par reģionālajiem tirgiem, attiecīgo produktu tirgi ietvertu tikai L gāzi Briseles reģionā.

| f) | Dabasgāzes tirdzniecība centrā — Beļģijas centrs un Apvienotās Karalistes centrs. |
| --- | --- |

f)

Dabasgāzes tirdzniecība centrā — Beļģijas centrs un Apvienotās Karalistes centrs.

Dalībvalstu vairākums piekrīt, bet mazākums — nepiekrīt f) punktam.

| 4. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo produktu tirgu definīcijas attiecībā uz gāzi Francijā ir šādas.






  a) | Produktu tirgus attiecībā uz gāzes piegādi ziemeļu zonā iedalāms divos atsevišķos L gāzei un H gāzei paredzētajos produktu tirgos. |
| --- | --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo produktu tirgu definīcijas attiecībā uz gāzi Francijā ir šādas.

a)

Produktu tirgus attiecībā uz gāzes piegādi ziemeļu zonā iedalāms divos atsevišķos L gāzei un H gāzei paredzētajos produktu tirgos.

| b) | Gāzes piegāde starpniekiem tālākpārdevējiem. |
| --- | --- |

b)

Gāzes piegāde starpniekiem tālākpārdevējiem.

| c) | Gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem/gāzes spēkstacijām. |
| --- | --- |

c)

Gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem/gāzes spēkstacijām.

| d) | Gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem un komerciāliem klientiem (kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju). |
| --- | --- |

d)

Gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem un komerciāliem klientiem (kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju).

| e) | Gāzes piegāde maziem rūpnieciskiem klientiem (kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju). |
| --- | --- |

e)

Gāzes piegāde maziem rūpnieciskiem klientiem (kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju).

| f) | Gāzes piegāde privātiem klientiem (kas ir tiesīgi izvēlēties piegādātāju no 2007. gada 1. jūlija). |
| --- | --- |

f)

Gāzes piegāde privātiem klientiem (kas ir tiesīgi izvēlēties piegādātāju no 2007. gada 1. jūlija).

| 5. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecībā uz gāzi Francijā attiecīgo ģeogrāfisko tirgu definīciju pamatā ir reģionālās līdzsvarošanas zonas un katra šī zona ir attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus visiem 4. punktā minētajiem produktu tirgiem. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecībā uz gāzi Francijā attiecīgo ģeogrāfisko tirgu definīciju pamatā ir reģionālās līdzsvarošanas zonas un katra šī zona ir attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus visiem 4. punktā minētajiem produktu tirgiem.

| 6. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo produktu tirgu definīcijas attiecībā uz eletroenerģiju Beļģijā ir šādas.






  a) | Elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā. |
| --- | --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo produktu tirgu definīcijas attiecībā uz eletroenerģiju Beļģijā ir šādas.

a)

Elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā.

| b) | Elektroenerģijas tirdzniecības tirgus. |
| --- | --- |

b)

Elektroenerģijas tirdzniecības tirgus.

| c) | Jaudas līdzsvarošanas un papildu pakalpojumi. |
| --- | --- |

c)

Jaudas līdzsvarošanas un papildu pakalpojumi.

| d) | Piegāde lieliem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem (> 70 kV). |
| --- | --- |

d)

Piegāde lieliem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem (> 70 kV).

| e) | Piegāde maziem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem (< 70 kV). |
| --- | --- |

e)

Piegāde maziem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem (< 70 kV).

| f) | Gāzes piegāde privātiem klientiem. |
| --- | --- |

f)

Gāzes piegāde privātiem klientiem.

| 7. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo ģeogrāfisko tirgu definīcijas attiecībā uz eletroenerģiju Beļģijā ir šādas.






  a) | Elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā — valsts ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo ģeogrāfisko tirgu definīcijas attiecībā uz eletroenerģiju Beļģijā ir šādas.

a)

Elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā — valsts ģeogrāfiskais tirgus.

| b) | Elektroenerģijas tirdzniecības tirgus — valsts ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- |

b)

Elektroenerģijas tirdzniecības tirgus — valsts ģeogrāfiskais tirgus.

| c) | Jaudas līdzsvarošanas un papildu pakalpojumi — valsts ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- |

c)

Jaudas līdzsvarošanas un papildu pakalpojumi — valsts ģeogrāfiskais tirgus.

| d) | Piegāde lieliem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem — valsts ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- |

d)

Piegāde lieliem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem — valsts ģeogrāfiskais tirgus.

| e) | Piegāde maziem rūpnieciskiem un komerciāliem klientiem —valsts ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- |

e)

Piegāde maziem rūpnieciskiem un komerciāliem klientiem —valsts ģeogrāfiskais tirgus.

| f) | Piegāde privātiem klientiem, kas ir tiesīgi izvēlēties piegādātāju — reģionālie ģeogrāfiskie vai valsts tirgi (jautājums paliek atklāts). |
| --- | --- |

f)

Piegāde privātiem klientiem, kas ir tiesīgi izvēlēties piegādātāju — reģionālie ģeogrāfiskie vai valsts tirgi (jautājums paliek atklāts).

| 8. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo produktu tirgu definīcijas attiecībā uz rajonu siltumapgādi Francijā ir šādas.






  — | Rajonu siltumapgādes tīklu deleģētās pārvaldības tirgus. |
| --- | --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo produktu tirgu definīcijas attiecībā uz rajonu siltumapgādi Francijā ir šādas.

—

Rajonu siltumapgādes tīklu deleģētās pārvaldības tirgus.

| 9. | a. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo ģeogrāfisko tirgu definīcijas attiecībā uz rajonu siltumapgādi Francijā ir šādas.






  — | Rajonu siltumapgādes tīklu deleģētās pārvaldības tirgus — valsts ģeogrāfiskais tirgus. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai attiecīgo ģeogrāfisko tirgu definīcijas attiecībā uz rajonu siltumapgādi Francijā ir šādas.

—

Rajonu siltumapgādes tīklu deleģētās pārvaldības tirgus — valsts ģeogrāfiskais tirgus.

| b. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai nav nepieciešams izdarīt secinājumu par attiecīgā produkta un ģeogrāfisko tirgu definīciju attiecībā uz horizontālo pārklāšanos vai vertikālām attiecībām starp Luksemburgu, Apvienoto Karalisti, Nīderlandi un Ungāriju. |
| --- | --- |

b.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka šā darījuma novērtēšanai nav nepieciešams izdarīt secinājumu par attiecīgā produkta un ģeogrāfisko tirgu definīciju attiecībā uz horizontālo pārklāšanos vai vertikālām attiecībām starp Luksemburgu, Apvienoto Karalisti, Nīderlandi un Ungāriju.

| 10. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka ierosinātā koncentrācija var būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā un EEZ attiecībā uz šādiem tirgiem:
  Beļģijā:






  a) | gāzes piegāde starpniekiem tālākpārdevējiem; |
| --- | --- | --- |

10.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka ierosinātā koncentrācija var būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā un EEZ attiecībā uz šādiem tirgiem:

Beļģijā:

a)

gāzes piegāde starpniekiem tālākpārdevējiem;

| b) | gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem; |
| --- | --- |

b)

gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem;

| c) | gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem; |
| --- | --- |

c)

gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem;

| d) | gāzes piegāde maziem rūpnieciskiem klientiem; |
| --- | --- |

d)

gāzes piegāde maziem rūpnieciskiem klientiem;

| e) | gāzes piegāde privātiem klientiem; |
| --- | --- |

e)

gāzes piegāde privātiem klientiem;

| f) | elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā; |
| --- | --- |

f)

elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā;

| g) | jaudas līdzsvarošanas un papildu pakalpojumi; |
| --- | --- |

g)

jaudas līdzsvarošanas un papildu pakalpojumi;

| h) | elektroenerģijas piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem; |
| --- | --- |

h)

elektroenerģijas piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem;

| i) | elektroenerģijas piegāde maziem rūpnieciskiem klientiem; |
| --- | --- |

i)

elektroenerģijas piegāde maziem rūpnieciskiem klientiem;

| j) | elektroenerģijas piegāde privātiem klientiem. |
| --- | --- |

j)

elektroenerģijas piegāde privātiem klientiem.

Francijā:

| a) | tirgi H gāzes piegādei starpniekiem tālākpārdevējiem ziemeļu un austrumu zonā un tirgi L gāzes piegādei starpniekiem tālākpārdevējiem ziemeļu zonā; |
| --- | --- |

a)

tirgi H gāzes piegādei starpniekiem tālākpārdevējiem ziemeļu un austrumu zonā un tirgi L gāzes piegādei starpniekiem tālākpārdevējiem ziemeļu zonā;

| b) | tirgi i) H gāzes piegādei elektroenerģijas ražotājiem ziemeļu un austrumu zonā un ii) L gāzes piegādei elektroenerģijas ražotājiem ziemeļu zonā; |
| --- | --- |

b)

tirgi i) H gāzes piegādei elektroenerģijas ražotājiem ziemeļu un austrumu zonā un ii) L gāzes piegādei elektroenerģijas ražotājiem ziemeļu zonā;

| c) | tirgi H gāzes piegādei lieliem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju ziemeļu, austrumu, rietumu un dienvidu zonā; |
| --- | --- |

c)

tirgi H gāzes piegādei lieliem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju ziemeļu, austrumu, rietumu un dienvidu zonā;

| d) | tirgi H gāzes piegādei maziem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju ziemeļu, austrumu, rietumu, dienvidu un dienvidrietumu zonā; |
| --- | --- |

d)

tirgi H gāzes piegādei maziem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju ziemeļu, austrumu, rietumu, dienvidu un dienvidrietumu zonā;

| e) | tirgi L gāzes piegādei i) lieliem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju un ii) maziem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju ziemeļu zonā; |
| --- | --- |

e)

tirgi L gāzes piegādei i) lieliem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju un ii) maziem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju ziemeļu zonā;

| f) | tirgi i) H gāzes piegādei privātiem klientiem no 2007. gada 1. jūlija ziemeļu, austrumu, rietumu, dienvidu un dienvidrietumu zonā un ii) L gāzes piegādei privātiem klientiem no 2007. gada 1. jūlija ziemeļu zonā; |
| --- | --- |

f)

tirgi i) H gāzes piegādei privātiem klientiem no 2007. gada 1. jūlija ziemeļu, austrumu, rietumu, dienvidu un dienvidrietumu zonā un ii) L gāzes piegādei privātiem klientiem no 2007. gada 1. jūlija ziemeļu zonā;

| g) | rajonu siltumapgādes tīklu deleģētās pārvaldības tirgus. |
| --- | --- |

g)

rajonu siltumapgādes tīklu deleģētās pārvaldības tirgus.

| 11. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka saistības ir pietiekamas, lai novērstu būtisku kaitējumu konkurencei 10. punktā minētajos tirgos. Dalībvalstu vairākums tam piekrīt, bet mazākums — nepiekrīt. |
| --- | --- |

11.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka saistības ir pietiekamas, lai novērstu būtisku kaitējumu konkurencei 10. punktā minētajos tirgos. Dalībvalstu vairākums tam piekrīt, bet mazākums — nepiekrīt.

| 12. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka tad, ja tiek pilnībā izpildītas pušu piedāvātās saistības un ņemot vērā visas saistības kopā, ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitē efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā, jo īpaši sakarā ar dominējošā stāvokļa radīšanu vai nostiprināšanu Apvienošanās regulas 2. panta 2. punkta un 8. panta 2. punkta un EEZ līguma 57. panta nozīmē. Dalībvalstu vairākums tam piekrīt, bet mazākums — nepiekrīt. |
| --- | --- |

12.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka tad, ja tiek pilnībā izpildītas pušu piedāvātās saistības un ņemot vērā visas saistības kopā, ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitē efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā, jo īpaši sakarā ar dominējošā stāvokļa radīšanu vai nostiprināšanu Apvienošanās regulas 2. panta 2. punkta un 8. panta 2. punkta un EEZ līguma 57. panta nozīmē. Dalībvalstu vairākums tam piekrīt, bet mazākums — nepiekrīt.

| 13. | Padomdevēja komiteja lūdz Komisiju ņemt vērā visus pārējos aspektus, kas minēti diskusijas laikā. |
| --- | --- |

13.

Padomdevēja komiteja lūdz Komisiju ņemt vērā visus pārējos aspektus, kas minēti diskusijas laikā.

---

(1)  OV L 21, 28.1.2004., lpp. 5..

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/45

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojumslietā COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez

(atbilstoši 15. un 16. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci) (1)

(2007/C 72/20)

Komisija 2006. gada 10. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (Apvienošanās regulas (2)) 4. pantam, saskaņā ar kuru uzņēmumi Gaz de France un Suez apvienosies Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, izmantojot akciju apmaiņu.

Komisija ar 2006. gada 19. jūnija lēmumu konstatēja, ka darījums izraisa nopietnas šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. Komisija attiecīgi saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu ierosināja lietu.

Pusēm 2006. gada 18. augustā tika nosūtīts iebildumu paziņojums, uz kuru atbilde tām bija jāsniedz līdz 2006. gada 1. septembrim. Tajā pašā dienā pusēm tika piešķirta piekļuve lietas materiāliem, ko pabeidza 21. augustā. Puses sniedza atbildi uz iebildumu paziņojumu norādītajā termiņā.

Pusēm 2006. gada 9. oktobrī un 20. oktobrī tika piešķirta papildu piekļuve lietas materiāliem, kas tām deva iespēju darīt zināmu savu viedokli par iebildumiem, kas izvirzīti pret tām Apvienošanās regulas 18. panta 1. punkta nozīmē.

Puses nelūdza iespēju izklāstīt savus argumentus mutiskā lietas izskatīšanā.

Saskaņā ar Apvienošanās regulas 18. panta 4. punktu vairāki konkurenti un apvienošanā iesaistīto pušu klienti tika pieaicināti šajā lietā kā ieinteresētās trešās puses. Tie tika informēti par lietas raksturu un priekšmetu ar iebildumu paziņojuma nekonfidenciālās versijas starpniecību. Taču es noraidīju Eiropas sabiedrisko pakalpojumu arodbiedrību savienības (EPSU) lūgumu nosūtīt tai iebildumu paziņojuma nekonfidenciālo versiju. Jo īpaši es ņēmu vērā to, ka EPSU nav ne uzņēmuma darbinieku oficiālā pārstāve, ne patērētāju apvienība Komisijas Regulas (EK) 802/2004 (3) 11. panta c) punkta nozīmē un tā nebija izrādījusi pietiekamu interesi par šo lietu.

Lai novērstu iebildumu paziņojumā norādītās konkurences problēmas, puses 2006. gada 20. septembrī piedāvāja saistības. Tika veikts saistību tirgus tests, un tirgus pētījuma rezultāti rādīja, ka ar šīm saistībām nepietiek, lai novērstu Komisijas norādītās konkurences problēmas. Pusēm nekavējoties tika dota piekļuve visām nekonfidenciālajām dalībnieku atbildēm uz tirgus testu. Man netika lūgts pārbaudīt tirgus pētījuma objektivitāti.

Komisija pēc vienošanās ar pusēm 2006. gada 10. oktobrī nolēma pagarināt lietas izskatīšanas termiņu par 5 darba dienām atbilstoši Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otrajai daļai.

Pēc tam 2006. gada 13. oktobrī puses iesniedza jaunas grozītas saistības, lai novērstu pārējās konkurences problēmas. Puses norādīja, ka šīs saistības varētu aizstāt 20. septembrī iesniegtās saistības.

Ievērojot 2006. gada 13. oktobrī iesniegto saistību pilnīgu atbilstību, lēmumprojektā secināts, ka ierosinātā koncentrācija nevar būtiski ietekmēt efektīvu konkurenci un šā iemesla dēļ tā ir saderīga ar kopējo tirgu un EEZ līgumu.

Es uzskatu, ka ir ievērotas visas šīs lietas dalībnieku tiesības tikt uzklausītiem.

Briselē, 2006. gada 30. oktobrī

Serge DURANDE

---

(1)  OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.

1

(2)  OV L 24, 29.1.2004, p. 1. lpp.

2

(3)  OV L 133, 30.4.2004, p. 1. lpp.

3

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/46

---

Atzinums ko sniegusi padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos savā 139. sanāksmē 2006. gada 7. aprīlī attiecībā uz lēmuma projektu par lietu COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring

Ziņotāja dalībvalsts: Luksemburga

(2007/C 72/21)

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotā darbība ir koncentrācija Padomes Regulas 139/2004 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta (1) nozīmē un ka tā ir Kopienas mēroga koncentrācija. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotā darbība ir koncentrācija Padomes Regulas 139/2004 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta (1) nozīmē un ka tā ir Kopienas mēroga koncentrācija.

| 2. | Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai, ka pašreizējās darbības izvērtēšanas mērķiem attiecīgie produktu tirgi ir šādi:






  a) | tirgus mobilo telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai tiešajiem patērētājiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai, ka pašreizējās darbības izvērtēšanas mērķiem attiecīgie produktu tirgi ir šādi:

a)

tirgus mobilo telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai tiešajiem patērētājiem;

| b) | tirgus savienojumu pabeigšanas vairumtirdzniecības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

tirgus savienojumu pabeigšanas vairumtirdzniecības pakalpojumiem;

| c) | tirgus starptautiskās viesabonēšanas vairumtirdzniecības pakalpojumiem. |
| --- | --- |

c)

tirgus starptautiskās viesabonēšanas vairumtirdzniecības pakalpojumiem.

Komitejas mazākums nepiekrīt a) punktā minētajam, un mazākums atturas no balsojuma par c) apakšpunktā minēto.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka pašreizējās darbības izvērtēšanas mērķiem attiecīgie ģeogrāfiskie tirgi ir valsts tirgi. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka pašreizējās darbības izvērtēšanas mērķiem attiecīgie ģeogrāfiskie tirgi ir valsts tirgi.

| 4. | Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai, ka paziņotā darbība varētu radīt nekoordinētu ietekmi Austrijas tirgū mobilo telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai tiešajiem patērētājiem un tādēļ tā varētu radīt būtisku šķērsli efektīvai konkurencei. Mazākums atturas. |
| --- | --- |

4.

Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai, ka paziņotā darbība varētu radīt nekoordinētu ietekmi Austrijas tirgū mobilo telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai tiešajiem patērētājiem un tādēļ tā varētu radīt būtisku šķērsli efektīvai konkurencei. Mazākums atturas.

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka maz ticams, ka efektivitātes ieguvumi, kā to apgalvo T-Mobile, varētu būt jūtami pēc koncentrācijas. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka maz ticams, ka efektivitātes ieguvumi, kā to apgalvo T-Mobile, varētu būt jūtami pēc koncentrācijas.

| 6. | Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai, ka pušu ierosinātās saistības ir pietiekamas, lai novērstu bažas par konkurenci, un ka tādējādi koncentrācija uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu. Mazākums tam nepiekrīt. |
| --- | --- |

6.

Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai, ka pušu ierosinātās saistības ir pietiekamas, lai novērstu bažas par konkurenci, un ka tādējādi koncentrācija uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu. Mazākums tam nepiekrīt.

| 7. | Padomdevēja komiteja lūdz Komisiju ņemt vērā visus pārējos apspriedes laikā minētos apsvērumus. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja lūdz Komisiju ņemt vērā visus pārējos apspriedes laikā minētos apsvērumus.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/47

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring

(saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos)
   (1)

(2007/C 72/22)

Komisija 2005. gada 21. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu tirgus koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (2), ar kuru uzņēmums T-Mobile Austria GmbH (“T-Mobile”, Austrija), kas pieder Vācijas koncernam Deutsche Telekom AG (“DTAG”), Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Tele.ring Unternehmensgruppe (“TeleRing”, Austrija), iegādājoties tā akcijas.

Izmeklēšanas pirmā posma beigās Komisija secināja, ka šī koncentrācija izraisa nopietnas bažas par tās atbilstību kopējam tirgum un EEZ līgumam. Jo īpaši bažas izraisīja tas, ka TeleRing tika uzskatīts par aktīvāko konkurentu tirgū, kas cenšas samazināt cenas inter alia tā ļoti spēcīgā stimula dēļ izveidot pietiekami lielu klientu bāzi, lai radītu būtiskus apjomradītus ietaupījumus tā pilnībā paplašinātajam mobilajam 2G tīklam.

Attiecīgi, neraugoties uz T-Mobile2005. gada 19. oktobrī ierosinātajām saistībām, Komisija 2005. gada 14. novembrī uzsāka procedūru atbilstoši Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktam.

T-Mobile nelūdza piekļuvi “galvenajiem dokumentiem ”Komisijas lietā saskaņā ar “Paraugprakses EK apvienošanās kontroles procedūrās ”7.2. nodaļu.

T-Mobile2005. gada 1. decembrī iesniedza nākamo saistību priekšlikumu.

Uzņēmumam T-Mobile2006. gada 8. februārī nosūtīja iebildumus, uz kuriem tas atbildēja 2006. gada 27. februārī. Tajā pašā dienā tika nodrošināta piekļuve lietai. TeleRing2006. gada 1. martā iesniedza savus apsvērumus par minētajiem iebildumiem.

Puses nelūdza iespēju izvērst savus argumentus oficiālā mutiskā uzklausīšanā.

Pēc vienošanās ar T-Mobile Komisija 2006. gada 21. februārī saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otro daļu pieņēma lēmumu pagarināt procedūras laiku par 20 darba dienām.

T-Mobile2006. gada 3. martā iesniedza uzlabotu saistību kopumu, kuras pēc tam tika pētītas tirgū. Šo uzlaboto pasākumu tirgus izpētes rezultāti pārsvarā bija pozitīvi.

Es neesmu ticis aicināts pārbaudīt pētījuma objektivitāti.

Ņemot vērā iespējamās ierosinātās saistības un izvērtējot tirgus izpētes rezultātus, lēmuma projekts paredz, ka ierosinātā koncentrācija, ja saistības tiek izpildītas pilnībā, ir saderīga ar kopējo tirgu un EEZ līgumu.

Ņemot vērā iepriekšminēto, es uzskatu, ka pušu tiesības tikt uzklausītām ir ievērotas.

Briselē, 2006. gada 18. aprīlī.

Serge DURANDE

---

(1)  OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp..

1

(2)  JO L 24 du 29.1.2004, p. 1. lpp.

2

---

V Atzinumi un paziņojumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/48

---

EBTA Uzraudzības iestādes 2006. gada 15. novembrī iesniegtā prasība pret Lihtenšteinas Firstisti

(Lieta E-5/06)

(2007/C 72/23)

EBTA Uzraudzības iestāde, 35, Rue Belliard, B-1040 Brussels, ko pārstāvēja tās pārstāvji Niels Fenger un Arne Torsten Andersen,2006. gada 15. novembrī iesniedza EBTA Tiesai prasību pret Lihtenšteinas Firstisti.

Iesniedzējs prasa, lai Tiesa:

| 1. | atzīst, ka, piemērojot personām, kas vēlas saņemt pabalstu bezpalīdzīgajiem, prasību par dzīvesvietu Lihtenšteinā, Lihtenšteinas Firstiste nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar EEZ līguma VI pielikuma 1. punktā minētā tiesību akta 19. panta 1. un 2. punktu, 25. panta 1. punktu un 28. panta 1. punktu (Padomes 1971. gada 14. jūnija Regula EEK Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenes locekļiem, kas pārvietojas Kopienā), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu; un |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka, piemērojot personām, kas vēlas saņemt pabalstu bezpalīdzīgajiem, prasību par dzīvesvietu Lihtenšteinā, Lihtenšteinas Firstiste nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar EEZ līguma VI pielikuma 1. punktā minētā tiesību akta 19. panta 1. un 2. punktu, 25. panta 1. punktu un 28. panta 1. punktu (Padomes 1971. gada 14. jūnija Regula EEK Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenes locekļiem, kas pārvietojas Kopienā), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu; un

| 2. | liek Lihtenšteinas Firstistei segt tiesāšanās izdevumus |
| --- | --- |

2.

liek Lihtenšteinas Firstistei segt tiesāšanās izdevumus

Juridiskā un faktiskā pamatinformācija un prasības juridiskais pamats:

| — | Šī lieta attiecas uz Lihtenšteinas pabalstu bezpalīdzīgām personām (Hilflosenentschädigung), t.i. personām, kurām pastāvīgi vajadzīga noteikta trešo personu palīdzība vai personiska uzraudzība. Pabalsts netiek maksāts papildus kādam citam sociālā nodrošinājuma pabalstam un tiek piešķirts neatkarīgi no ienākumu apmēra. Pabalsts nav saistīts ar iepriekš veiktām iemaksām valstij un pabalsta saņēmējam nav jāsirgst ar kādu slimību. |
| --- | --- |

—

Šī lieta attiecas uz Lihtenšteinas pabalstu bezpalīdzīgām personām (Hilflosenentschädigung), t.i. personām, kurām pastāvīgi vajadzīga noteikta trešo personu palīdzība vai personiska uzraudzība. Pabalsts netiek maksāts papildus kādam citam sociālā nodrošinājuma pabalstam un tiek piešķirts neatkarīgi no ienākumu apmēra. Pabalsts nav saistīts ar iepriekš veiktām iemaksām valstij un pabalsta saņēmējam nav jāsirgst ar kādu slimību.

| — | Lihtenšteinas tiesību akti pieprasa, lai pabalsta saņēmēja dzīvesvieta ir Lihtenšteinā. |
| --- | --- |

—

Lihtenšteinas tiesību akti pieprasa, lai pabalsta saņēmēja dzīvesvieta ir Lihtenšteinā.

| — | Lihtenšteinas pabalsts bezpalīdzīgām personām ir minēts Regulas (EEK) Nr. 1408/71 IIa pielikumā (salīdz. Regulas 4. panta 2.a punkta c) apakšpunktu un 10.a pantu) kā īpašs no iemaksām neatkarīgs pabalsts skaidrā naudā, kas saskaņā ar regulu būtu izmaksājams tikai tajā valstī, kurā persona dzīvo. |
| --- | --- |

—

Lihtenšteinas pabalsts bezpalīdzīgām personām ir minēts Regulas (EEK) Nr. 1408/71 IIa pielikumā (salīdz. Regulas 4. panta 2.a punkta c) apakšpunktu un 10.a pantu) kā īpašs no iemaksām neatkarīgs pabalsts skaidrā naudā, kas saskaņā ar regulu būtu izmaksājams tikai tajā valstī, kurā persona dzīvo.

| — | Tomēr EBTA Uzraudzības iestāde lūdz, lai pabalsts bezpalīdzīgām personām tiktu pareizi klasificēts kā slimības pabalsts skaidrā naudā (salīdz. Regulas 4. panta 1. punktu), ko saskaņā ar regulas 19. panta 1. un 2. punktu, 25. panta 1. punktu un 28. panta 1. punktu var saņemt ne tikai dzīvesvietas valstī. |
| --- | --- |

—

Tomēr EBTA Uzraudzības iestāde lūdz, lai pabalsts bezpalīdzīgām personām tiktu pareizi klasificēts kā slimības pabalsts skaidrā naudā (salīdz. Regulas 4. panta 1. punktu), ko saskaņā ar regulas 19. panta 1. un 2. punktu, 25. panta 1. punktu un 28. panta 1. punktu var saņemt ne tikai dzīvesvietas valstī.

| — | Pareiza pabalsta klasifikācija ir izšķiroša, lai noteiktu, vai Lihtenšteinas Firstistei ir pienākums piešķirt šo pabalstu pieprasītājiem, kas dzīvo ārpus Lihtenšteinas, bet atbilst regulā noteiktajiem būtiskajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

—

Pareiza pabalsta klasifikācija ir izšķiroša, lai noteiktu, vai Lihtenšteinas Firstistei ir pienākums piešķirt šo pabalstu pieprasītājiem, kas dzīvo ārpus Lihtenšteinas, bet atbilst regulā noteiktajiem būtiskajiem kritērijiem.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/49

---

EBTA Uzraudzības iestādes 2006. gada 18. decembra iesniegtā prasība pret Lihtenšteinas Firstisti

(Lieta E-6/06)

(2007/C 72/24)

EBTA Uzraudzības iestāde, 35, Rue Belliard, B-1040 Brussels, ko pārstāvēja pārstāvji Niels Fenger un Lorna Young, 2006. gada 18. decembrī iesniedza EBTA Tiesai prasību pret Lihtenšteinas Firstisti.

Iesniedzējs prasa, lai Tiesa:

| 1. | pasludina, ka noteiktajā termiņā nepieņemot pasākumus vai nepaziņojot iestādei par pasākumiem, kuri jāīsteno saskaņā ar Aktu, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XX pielikuma 32. g punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu, Lihtenšteinas Firstiste noteiktajā termiņā nav pildījusi saistības saskaņā ar šā Akta 14. pantu un EEZ līguma 7. pantu; un |
| --- | --- |

1.

pasludina, ka noteiktajā termiņā nepieņemot pasākumus vai nepaziņojot iestādei par pasākumiem, kuri jāīsteno saskaņā ar Aktu, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XX pielikuma 32. g punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu, Lihtenšteinas Firstiste noteiktajā termiņā nav pildījusi saistības saskaņā ar šā Akta 14. pantu un EEZ līguma 7. pantu; un

| 2. | liek Lihtenšteinas Firstistei segt tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2.

liek Lihtenšteinas Firstistei segt tiesāšanās izdevumus.

Juridiskā un faktiskā pamatinformācija un prasības juridiskais pamats:

| — | Lieta attiecas uz vides trokšņa novērtēšanas un pārvaldības direktīvas neīstenošanu. |
| --- | --- |

—

Lieta attiecas uz vides trokšņa novērtēšanas un pārvaldības direktīvas neīstenošanu.

| — | pirmstiesas posmā Lihtenšteina neapstrīd, ka, beidzoties noteiktajam termiņam, tā nav veikusi direktīvas īstenošanai nepieciešamos pasākumus. |
| --- | --- |

—

pirmstiesas posmā Lihtenšteina neapstrīd, ka, beidzoties noteiktajam termiņam, tā nav veikusi direktīvas īstenošanai nepieciešamos pasākumus.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/50

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/25)

| 1. | Komisija 2007. gada 19. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmumi China Shipbuilding Industry Corporation group (“China Shipbuilding”, Ķīna), izmantojot Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd (“Quingdao Qiyao Linshan”, Ķīna), Wärtsilä Corporation (“Wärtsilä”, Somija) un Mitsubishi Heavy Industries Ltd (“Mitsubishi”, Japāna), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company (“JV”, Ķīna), iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā, kurš veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 19. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmumi China Shipbuilding Industry Corporation group (“China Shipbuilding”, Ķīna), izmantojot Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd (“Quingdao Qiyao Linshan”, Ķīna), Wärtsilä Corporation (“Wärtsilä”, Somija) un Mitsubishi Heavy Industries Ltd (“Mitsubishi”, Japāna), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company (“JV”, Ķīna), iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā, kurš veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | China Shipbuilding: kuģu un kuģu aprīkojumu izstrādāšana, projektēšana, ražošana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

China Shipbuilding: kuģu un kuģu aprīkojumu izstrādāšana, projektēšana, ražošana;

| — | Wärtsilä: kuģu dzinēju piegādātājs, vispatverošu pakalpojumu tīkla operators; |
| --- | --- |

—

Wärtsilä: kuģu dzinēju piegādātājs, vispatverošu pakalpojumu tīkla operators;

| — | Mitsubishi: lieljaudas dzinēju ražotājs; |
| --- | --- |

—

Mitsubishi: lieljaudas dzinēju ražotājs;

| — | JV: kuģu divtaktu mazu apgriezienu dīzeļdzinēju ražošana. |
| --- | --- |

—

JV: kuģu divtaktu mazu apgriezienu dīzeļdzinēju ražošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/51

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4590 — REWE/Delvita)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/26)

| 1. | Komisija 2007. gada 16. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmums Euro-Billa Holding AG (“Euro-Billa”, Vācija), kas pieder REWE group (“REWE”, Vācija), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Delvita a.s. (“Delvita”, Čehija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 16. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmums Euro-Billa Holding AG (“Euro-Billa”, Vācija), kas pieder REWE group (“REWE”, Vācija), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Delvita a.s. (“Delvita”, Čehija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Euro-Billa/REWE: pārtikas un nepārtikas preču vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība, ceļojumi un tūrisms; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Euro-Billa/REWE: pārtikas un nepārtikas preču vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība, ceļojumi un tūrisms;

| — | Delvita: Delhaize grupas uzņēmums, kas nodarbojas ar pārtikas un nepārtikas preču mazumtirdzniecību Čehijā. |
| --- | --- |

—

Delvita: Delhaize grupas uzņēmums, kas nodarbojas ar pārtikas un nepārtikas preču mazumtirdzniecību Čehijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4590 — REWE/Delvita uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4590 — REWE/Delvita uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/52

---

VALSTS ATBALSTS — PORTUGĀLE

Valsts atbalsts C 55/06 (ex N 42/05) — Procentu subsīdijas aizdevumiem, kas piešķirti uzņēmumiem zivsaimniecības nozarē

Uzaicinājums iesniegt atsauksmes saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/27)

Komisija ar 20.12.2006 vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šā kopsavilkuma pielikumā, paziņoja Portugāles Republikai par savu lēmumu attiecībā uz minēto atbalsta programmu sākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

Ieinteresētās puses var iesniegt atsauksmes viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas, nosūtot tos uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 “Legal Issues” |
| B-1049 Brussels |
| Fakss: (32-2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 “Legal Issues”

B-1049 Brussels

Fakss: (32-2) 295 19 42

Šīs atsauksmes tiks paziņotas Portugāles Republikai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz atsauksmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Portugāles Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā 2005. gada 11. janvāra vēstulē paziņoja Komisijai par jaunu atbalsta shēmu, ar kuru paredzēts izveidot kredītlīniju 60 miljonu apmērā, kas nodrošinātu to ieguldījumu ienesīgumu, ko uzņēmumi veikuši zivsaimniecības nozarē, lai modernizētu un pārstrukturētu savus ražošanas līdzekļus (flote, apstrādes rūpniecība un akvakultūra). Šīs shēmas mērķis ir galvenokārt sniegt atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu finanšu atveseļošanā, sniedzot aizdevumus ar samazinātu procentu likmi.

Aizdevumu pamatā ir to ieguldījumu apmērs, kas izdarīti laikposmā no 2000. gada 10. jūlija līdz Decreto-lei (Art.1) publicēšanai. Atbalsta summa ir izteikta bonusa procentu punktos, kas atbilst starpībai starp standartlikmi, ko Eiropas Komisija noteikusi Portugālei (patlaban 3,7 %), un likmi, ko aizdevējs prasa katram atsevišķam saņēmējam. Galīgo peļņu aprēķina pie 2,68 %. Šāds aprēķins iegūts, ik gadu pieskaitot bonusa punktus.

Kredīti tiks piešķirti kā atlīdzināmi aizdevumi, un tos piešķirs finanšu iestādes, kuras parakstījušas protokolu ar IFADAP (Financing and Development Aid Institute for Agriculture and Fisheries), kas noteicis maksimālo nominālo procentu likmi.

Komisijas veiktais novērtējums liecina, ka ierosinātā shēma neatbilst vairākām prasībām, kas noteiktas Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (Community Guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty):

| a) | Portugāles iestāžu izmantotie atbilstības kritēriji nedod iespēju pārliecināties, ka potenciālie saņēmēji ir uzņēmumi, kas nonākuši grūtībās tādā nozīmē, kā noteikts pamatnostādnēs, |
| --- | --- |

a)

Portugāles iestāžu izmantotie atbilstības kritēriji nedod iespēju pārliecināties, ka potenciālie saņēmēji ir uzņēmumi, kas nonākuši grūtībās tādā nozīmē, kā noteikts pamatnostādnēs,

| b) | Portugāles iestādes nepieprasa iesniegt pienācīgu uzņēmuma ekonomiskās darbības pārstrukturēšanas plānu, |
| --- | --- |

b)

Portugāles iestādes nepieprasa iesniegt pienācīgu uzņēmuma ekonomiskās darbības pārstrukturēšanas plānu,

| c) | Portugāles iestādes nav sniegušas nekādu informāciju par nosacījumu atbilstības ievērošanu, lai izvairītos no nevajadzīgiem konkurences traucējumiem vidējo uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā un neīsteno līdz minimumam ierobežotu atbalsta un vienreizēja atbalsta principus. |
| --- | --- |

c)

Portugāles iestādes nav sniegušas nekādu informāciju par nosacījumu atbilstības ievērošanu, lai izvairītos no nevajadzīgiem konkurences traucējumiem vidējo uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā un neīsteno līdz minimumam ierobežotu atbalsta un vienreizēja atbalsta principus.

Turklāt Portugāles iestādes nav palielinājušas Portugālei noteikto standartlikmi (atsauces likmi) attiecībā uz riska prēmiju, kā prasīts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (Commission notice on the method for setting the reference and discount rates).

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka Portugāles iestādes plāno formāli samazināt floti, bet nevar uzskatīt, ka tas atbilstu zivsaimniecības pamatnostādnēs noteiktajām prasībām.

VĒSTULES TEKSTS

“A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por carta de 11 de Janeiro de 2005, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de um regime de auxílios estatais destinado a alargar a validade e o âmbito de aplicação do regime de auxílios estatais aprovado pela Comissão com o número de referência N 676/98 por Decisão de 1 de Março de 2000 (2).

Por cartas de 26 de Janeiro de 2005, 3 de Maio de 2005, 6 de Outubro de 2005 e 30 de Maio de 2006, os serviços da Comissão enviaram pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por cartas de 17 de Março de 2005, 5 de Agosto de 2005, 2 de Setembro de 2005, 7 de Outubro de 2005 e 22 de Junho de 2006.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

O regime proposto destina-se a apoiar a recuperação financeira de empresas que se encontram em situação difícil devido à realização de investimentos. Para esse efeito, as autoridades portuguesas prevêem o estabelecimento de uma linha de crédito no montante de 60 milhões de EUR, cujo objectivo é tornar rentáveis os investimentos efectuados por empresas do sector das pescas no âmbito da modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas (frota, indústria transformadora e aquicultura).

O regime é instituído por um decreto-lei, transmitido à Comissão na fase de projecto, que se aplica ao conjunto do sector das pescas, incluindo a pesca, produção aquícola, transformação e comercialização.

A base dos empréstimos corresponde ao montante dos investimentos realizados entre 10 de Julho de 2000 e a data de entrada em vigor do decreto-lei (artigo 1.o). Nesse contexto, os investimentos tomados em consideração são aqueles para os quais as empresas em causa beneficiaram do apoio do IFOP.

Os empréstimos beneficiam de uma taxa de juro reduzida. O montante total dos empréstimos a conceder pelas instituições de crédito é de sessenta milhões de EUR (artigo 2.o do decreto-lei), dos quais, de acordo com ponto 1.7 do formulário de notificação enviado pelas autoridades portuguesas, se estima que cerca de dez milhões sejam suportados pelo orçamento do Estado através de bonificações de juros.

O artigo 5.o do decreto-lei indica que os empréstimos são concedidos pelo prazo máximo de dez anos e amortizáveis anualmente, até ao máximo de oito prestações de igual montante, ocorrendo a primeira amortização no máximo três anos após a data prevista para a utilização do crédito.

As bonificações de juros são repartidas por seis anos e correspondem, respectivamente, a 90 %, 70 %, 60 %, 40 % e 30 % da taxa de referência de 4,5 %. De acordo com as autoridades portuguesas, a bonificação efectiva será de 4,05 %, 3,15 %, 2,70 %, 1,80 % e 1,35 % em cada um dos seis anos.

O montante do auxílio é expresso em pontos de bonificação, ou seja, a diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. Calcula-se que o resultado final seja de 2,68 % por cada 100 unidades de crédito. Este cálculo resulta da adição dos pontos de bonificação relativos a cada ano.

Prevê-se que o número de beneficiários do auxílio seja de 150, no máximo.

2.2.   Elegibilidade

As empresas elegíveis são empresas do sector das pescas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento em estruturas produtivas representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos. As autoridades portuguesas indicaram igualmente que, para poder beneficiar do auxílio, as pessoas singulares ou colectivas devem satisfazer as seguintes condições:

| — | apresentar um plano de reestruturação, |
| --- | --- |

—

apresentar um plano de reestruturação,

| — | comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo, |
| --- | --- |

—

comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo,

| — | encontrar-se em situação financeira difícil. |
| --- | --- |

—

encontrar-se em situação financeira difícil.

Têm acesso à linha de crédito todos os tipos de empresas do sector das pescas, mas as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de qualquer caso individual em que o auxílio fosse solicitado por uma grande empresa.

2.3.   Existência de um plano de reestruturação para as empresas elegíveis

As empresas elegíveis devem apresentar um plano de reestruturação, destinada a restabelecer a sua viabilidade a longo prazo mediante cobertura dos encargos financeiros e obtenção de uma rendibilidade mínima dos investimentos efectuados, por forma a estarem em posição de enfrentar a concorrência com os seus fundos próprios.

Os planos de reestruturação das empresas elegíveis são directamente avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais, por sua vez, informam, em seguida, as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa.

2.4.   Procedimento

Os créditos são concedidos sob a forma de empréstimos reembolsáveis pelas instituições crédito que tenham celebrado um protocolo com o IFADAP (Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e das Pescas), que estabelece uma taxa de juro nominal máxima. Os pedidos são avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos de acordo com aos seus próprios procedimentos. As instituições de crédito informam subsequentemente as autoridades portuguesas da situação individual de cada empresa beneficiária de um empréstimo.

Para fins de controlo, as instituições de crédito devem apresentar imediatamente ao IFADAP todas as informações exigidas em relação aos empréstimos concedidos. O próprio IFADAP pode solicitar aos beneficiários quaisquer informações ou documentos que considere necessários para avaliar a situação da empresa.

Se se concluir que um beneficiário não respeitou todas as suas obrigações, o empréstimo é cancelado e a instituição de crédito pode solicitar o seu reembolso.

3.   APRECIAÇÃO

3.1.   Procedimento

Ao notificar o auxílio previsto antes da sua entrada em vigor, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação enunciada no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

A alínea c) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho estabelece que se entende por “novo auxílio, quaisquer auxílios, isto é, regimes de auxílio e auxílios individuais, que não sejam considerados auxílios existentes, incluindo as alterações a um auxílio existente”. As alterações do regime de auxílio N 676/98 notificados pelas autoridades portuguesas constituem, por conseguinte, um novo auxílio na acepção do referido regulamento. Além disso, o âmbito de aplicação e a base jurídica das medidas notificadas afiguram-se totalmente independentes do regime N 676/98, pelo que a Comissão examina as medidas a título de regime distinto. A compatibilidade do projecto é avaliada abaixo.

3.2.   Auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

A proposta de regime em análise pretende reduzir as taxas de juro de empréstimos concedidos a empresas privadas no sector das pescas. Assim, a medida beneficia essas empresas. As taxas de juro reduzidas são suportadas pelo orçamento do Estado, sendo a medida criada por uma lei. Por este motivo, a Comissão considera que o regime constitui uma vantagem para as empresas em causa, financiada através de fundos públicos e imputada ao Estado.

Além disso, o auxílio é concedido a um número limitado de empresas do sector das pescas, assumindo, pois, uma natureza selectiva. Por outro lado, as empresas beneficiárias estão em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas tanto em Portugal como noutros Estados-Membros ou com empresas de outros sectores cujos produtos estejam em concorrência directa com os produtos de pesca.

Em consequência, o auxílio concedido ao abrigo deste regime distorce ou ameaça distorcer a concorrência e deve ser considerado um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE. O auxílio em análise só poderá ser considerado compatível com o mercado comum se for susceptível de beneficiar de uma das derrogações previstas no Tratado CE.

3.3.   Base da apreciação

Uma vez que o auxílio se destina ao sector das pescas, o regime notificado deve ser avaliado no âmbito da legislação comunitária pertinente, nomeadamente os artigos 87.o-88.o do Tratado CE e as Directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (3) (a seguir denominadas “directrizes para o sector das pescas”).

As autoridades portuguesas consideram que o auxílio concedido no âmbito do regime proposto constitui um auxílio ao investimento. Contudo, a Comissão verifica que o auxílio visa atenuar a carga financeira representada pelo reembolso de empréstimos. Embora o auxílio esteja associado a investimentos, o investimento em si já foi realizado. Por conseguinte, o auxílio não tem por efeito apoiar um investimento mas atenua a carga financeira resultante de investimentos realizados anteriormente pelas empresas em causa.

O auxílio induz, pois, a melhoria do rendimento dessas empresas. O auxílio deve ser considerado um auxílio ao funcionamento, sendo, em conformidade com o ponto 3.7 das directrizes para o sector das pescas, a esse título, em princípio, incompatível com o mercado comum.

Porém, o auxílio só é concedido a empresas que as autoridades portuguesas considerem estar em dificuldade. Nesse contexto, o auxílio poderia ser considerado um auxílio à reestruturação. O ponto 4.1.2. das directrizes para o sector das pescas estabelece que “os auxílios estatais de emergência e à reestruturação de empresas em dificuldade serão apreciados de acordo com as Orientações comunitárias dos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (4)” (a seguir denominadas “orientações para a reestruturação”). Tal foi também recentemente sublinhado pela Comissão no ponto 3 da Comunicação de 9 de Março de 2006 ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a melhoria da situação económica no sector das pescas (5). Para além dos requisitos enunciados nas orientações para a reestruturação, os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária. Em consequência, o regime notificado será avaliado à luz das orientações para a reestruturação, assim como da condição suplementar de as empresas que exercem a pesca marítima elaborarem e apresentarem à Comissão um plano adequado, destinado a reduzir as capacidades da frota além do obrigatório por força do direito comunitário.

3.4.   Grandes empresas abrangidas pelo regime

De acordo com as informações apresentadas pelas autoridades portuguesas, todos os tipos de empresas do sector das pescas podem ser beneficiárias da linha de crédito proposta. Contudo, é de observar que, por força das orientações para a reestruturação (pontos 78-85), a Comissão só pode autorizar regimes de auxílios de emergência e/ou à reestruturação para pequenas e médias empresas em dificuldade se estas forem abrangidas pela definição comunitária de PME.

É verdade que as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de todos os casos individuais em que uma grande empresa solicitasse o auxílio. Porém, à luz das orientações para a reestruturação, o regime de auxílio proposto deve limitar-se estritamente às PME. Por estes motivos, a Comissão restringe a sua avaliação infra a auxílios à reestruturação das PME.

3.5.   Elegibilidade das empresas candidatas

Os pontos 9, 10 e 11 das orientações para a reestruturação estabelecem certos critérios que permitem a identificação das “empresas em dificuldade”.

O princípio de base é que a empresa deve ser incapaz de suportar prejuízos que, na ausência de uma intervenção externa, a condenariam ao desaparecimento quase certo a curto ou médio prazo. As circunstâncias que, nos termos das orientações para a reestruturação, indicam que uma empresa se encontra em dificuldade são, nomeadamente, o desaparecimento de mais de metade do seu capital subscrito e a perda de mais de um quarto desse capital nos últimos 12 meses ou o facto de a empresa preencher, nos termos do direito nacional, as condições para ser objecto de um processo de falência ou de insolvência.

As autoridades portuguesas consideram que o ponto 11 das orientações para a reestruturação confere aos Estados-Membros um certo grau de discrição ao determinar se uma empresa está ou não em dificuldade. A Comissão observa que, contrariamente ao ponto 10, que enuncia critérios objectivos que determinam em que condições uma empresa é considerada em dificuldade, o ponto 11 contém critérios subjectivos que fazem parte da avaliação da compatibilidade do auxílio com o mercado comum com base nas orientações para a reestruturação elaboradas pela Comissão. Além disso, nos termos do ponto 79 das orientações, salvo disposição em contrário constante de regras sectoriais em matéria de auxílios estatais, os auxílios a favor de pequenas e médias empresas só estão dispensados de notificação individual se a empresa beneficiária preencher pelo menos um dos três critérios enunciados no ponto 10. Os auxílios a favor de empresas que não satisfaçam nenhum destes três critérios, devem ser notificados individualmente à Comissão a fim de que esta possa apreciar o carácter de empresa em dificuldade do beneficiário. Por conseguinte, se uma PME não satisfizer nenhum dos três critérios do ponto 10, o auxílio deve ser notificado individualmente à Comissão, que avaliará se a empresa está realmente em dificuldade.

É de assinalar igualmente que a última frase do ponto 11 estabelece que uma empresa só é elegível após verificação da sua incapacidade de garantir a sua recuperação com os seus recursos próprios.

No regime de auxílio proposto, as empresas elegíveis são aquelas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos.

Embora se afigure muito distante das circunstâncias identificadas pelas orientações para a reestruturação como constituindo uma indicação de que as empresas estão em situação de dificuldade, este limiar permitiria, na opinião das autoridades portuguesas, identificar as empresas que não estão em posição de garantir a sua recuperação financeira sem auxílio estatal.

Por carta de 30 de Maio de 2006 (FISH(06)D/6650), a Comissão solicitou às autoridades portuguesas a apresentação de informações exaustivas sobre a estrutura financeira das empresas de pesca em Portugal, a fim de demonstrar que 15 % dos resultados brutos podem ser considerados um limiar adequado para determinar que as empresas se encontram em dificuldade. Não obstante, a resposta enviada pelas autoridades portuguesas em 28 de Junho de 2006 (ref. 001521) reitera simplesmente o que designam por um “poder discricionário”, concedido aos Estados-Membros pelo ponto 11 das orientações para a reestruturação. A resposta não contém nenhum elemento que permita à Comissão verificar a adequação deste critério para determinar quais as empresas que podem ser consideradas em dificuldade.

Atendendo ao exposto, a Comissão é de opinião que as autoridades portuguesas não conseguiram demonstrar que as empresas potencialmente elegíveis são empresas em dificuldade na acepção das orientações para a reestruturação, pelo que duvida que esta condição das orientações seja respeitada.

3.6.   Existência de planos de reestruturação

No respeitante aos regimes de auxílios concedidos às PME, o ponto 82 das orientações para a reestruturação estabelece que “a Comissão só poderá autorizar regimes de auxílios à reestruturação se a concessão dos auxílios for sujeita à execução completa por parte do beneficiário de um plano de reestruturação previamente aprovado pelo Estado-Membro e que satisfaça as seguintes condições:

| a) | Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37; |
| --- | --- |

a)

Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37;

| b) | Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42; |
| --- | --- |

b)

Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42;

| c) | Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45; |
| --- | --- |

c)

Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45;

| d) | Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.” |
| --- | --- |

d)

Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.”

Acresce que o ponto 83 estipula que os regimes devem indicar o montante máximo do auxílio susceptível de ser concedido a uma mesma empresa no âmbito de uma operação de auxílio de emergência e/ou à reestruturação e que o montante máximo para a concessão combinada de auxílios de emergência e à reestruturação a uma empresa não pode ultrapassar 10 milhões de EUR, incluindo em caso de cumulação com outras fontes ou outros regimes. Qualquer auxílio que ultrapasse esse montante deve ser notificado individualmente à Comissão.

O ponto 84 exige, além disso, que seja respeitado “o princípio do auxílio único”, especificando o ponto 85 que os Estados-Membros devem também notificar individualmente à Comissão os auxílios nos casos em que uma empresa tiver adquirido activos de outra empresa que tenha já recebido um auxílio de emergência ou à reestruturação.

Com base nas informações disponíveis, a Comissão tem sérias dúvidas quanto à tomada em consideração pelo regime notificado de todas as condições indicadas acima. No respeitante aos planos de reestruturação, embora o regime notificado exija que os beneficiários apresentem um plano de reestruturação para as empresas em causa, a Comissão, com base nas informações disponíveis, tem sérias dúvidas de que estes planos obedeçam a todos os requisitos estabelecidos nos pontos 34-37 das orientações em causa. Tal como definidos no regime notificado, estes planos visam essencialmente auxiliar as empresas a reembolsar as dívidas contraídas para a modernização das suas estruturas produtivas, ou seja, prevêem apenas a reestruturação financeira das dívidas das empresas em causa por meio do auxílio concedido. Os planos não constituem, porém, um plano de reestruturação da actividade económica da empresa. Em particular, o regime notificado não exige a inclusão, nos planos de reestruturação, de uma análise económica aprofundada da situação da empresa, que permita a identificação das circunstâncias que suscitaram as suas dificuldades, nem propostas relativas às medidas e adaptações necessárias para permitir à empresa beneficiária evoluir para uma nova estrutura que lhe ofereça perspectivas de viabilidade a longo prazo e a possibilidade de funcionar com os seus recursos próprios.

Na opinião das autoridades portuguesas, no caso presente, a reestruturação económica das empresas em causa não se afigura necessária, uma vez que os subsídios não visam investimentos futuros mas a renegociação de dívidas assumidas no âmbito da modernização e reestruturação das estruturas produtivas.

A Comissão considera, contudo, que as orientações exigem que a reestruturação de uma empresa, nem que meramente financeira, abranja, em todos os casos, um certo número de medidas destinadas a melhorar a sua viabilidade e a abandonar as actividades que, mesmo após a reestruturação, continuariam a ser estruturalmente deficitárias. Além disso, o plano de reestruturação deve ter em conta, nomeadamente, a situação e a evolução previsível da oferta e da procura no mercado dos produtos em causa, com cenários que traduzam hipóteses optimistas, pessimistas e intermédias, bem como os pontos fortes e fracos específicos da empresa.

Por outro lado, de acordo com as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas, os planos de reestruturação serão avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais informarão posteriormente as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa. Porém, é de sublinhar que, nos termos do ponto 59 das orientações para a reestruturação, o plano de reestruturação deve, no caso das PME, “ser aprovado pelo Estado-Membro em causa e ser comunicado à Comissão”. Na opinião da Comissão, tal significa que, embora a avaliação dos planos possa ser confiada às instituições de crédito, a aprovação formal deve ser feita pela autoridade competente que concederá o auxílio.

3.7.   Distorção indevida da concorrência e proporcionalidade do auxílio

A alínea b) do ponto 82 das orientações para a reestruturação refere-se aos pontos 38-42 das mesmas, os quais estabelecem várias condições a fim de evitar distorções indevidas da concorrência em caso de reestruturação das médias empresas. No tocante às pequenas empresas, os regimes devem prever que as empresas beneficiárias não aumentem a sua capacidade durante a reestruturação. No que se refere às empresas de médias dimensões, os planos de reestruturação devem prever as necessárias medidas compensatórias, a fim de garantir que sejam minimizados os efeitos negativos nas trocas comerciais. A Comissão observa que as autoridades portuguesas não apresentaram quaisquer informações sobre o cumprimento dos critérios estabelecidos nos referidos pontos.

Acresce que, de acordo com os pontos 43 a 45, os auxílios devem “ser limitados ao mínimo necessário”. Este princípio implica que os beneficiários do auxílio contribuam de modo significativo para o plano de reestruturação através dos seus fundos próprios. As autoridades portuguesas indicaram que não tiveram em conta estas exigências no regime de auxílio proposto por considerarem que este último não prevê nenhum auxílio directo em termos de capital. Cabe, porém, à Comissão sublinhar que este princípio é aplicável a todos os tipos de auxílio à reestruturação, não se limitando, pois, aos casos em que é concedido um auxílio directo.

Por último, os pontos 72-77 das orientações para a reestruturação estabelecem o princípio do “auxílio único”, segundo o qual os auxílios de emergência e à reestruturação só podem ser concedidos uma única vez, a fim de evitar que as empresas sejam apoiadas quando só conseguem sobreviver graças aos sucessivos apoios do Estado. Sempre que for notificado à Comissão um projecto de auxílio de emergência ou à reestruturação, o Estado-Membro deve especificar se a empresa em causa já beneficiou de auxílios estatais deste tipo. No caso dos regimes de auxílio que beneficiam várias empresas, as autoridades nacionais devem assegurar que seja observado este princípio e fornecer à Comissão as informações pertinentes que lhe permitam verificar que as empresas beneficiárias não tenham anteriormente recebido auxílios de emergência ou à reestruturação.

De acordo com as autoridades portuguesas, o apoio financeiro proposto beneficiará empresas que investiram na modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas. Estes investimentos devem ser compatíveis com a legislação comunitária e com os limites estabelecidos para os auxílios ao investimento no sector das pescas e da aquicultura. Porém, as autoridades portuguesas não transmitiram informações que permitam verificar que o princípio do “auxílio único ”será respeitado no âmbito do regime de auxílio proposto.

3.8.   Método de estabelecimento das taxas de referência e de actualização

As autoridades portuguesas indicaram que, em conformidade com o disposto no anexo III das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (6), o auxílio ao investimento sob a forma de empréstimo bonificado, previsto pelo regime proposto, é, em primeiro lugar, expresso em pontos de bonificação, ou seja, na diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. As mesmas autoridades admitem, contudo, que a taxa de referência não foi aumentada de nenhum prémio, não obstante o facto de os beneficiários potenciais serem empresas em dificuldade e estarem, por conseguinte, sujeitas a um risco específico.

O resultado final é de 2,68 %. Este cálculo resulta da adição dos pontos de redução para cada ano.

A Comissão considera que, à luz do disposto na Comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização (7), as autoridades portuguesas deviam ter aumentado a taxa de referência fixada para Portugal de um prémio de risco, por forma a compensar o risco potencial inerente às empresas em dificuldade. De contrário, os pontos de bonificação não são realistas, uma vez que, quando o regime se aplica efectivamente a empresas em dificuldade, não tomam em consideração a taxa efectiva que uma instituição de crédito fixaria em condições normais para uma empresa em dificuldade.

3.9.   Redução das capacidades da frota

O ponto 4.1.2 das directrizes para o sector das pescas estabelece que os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária.

As autoridades portuguesas exprimiram o seu empenho em reduzir a frota que beneficia do regime de auxílio em causa de 1,005 vezes as novas capacidades da frota introduzidas no período efectivo de bonificação de três anos. As mesmas autoridades acrescentam que esta redução de 0,5 % será aplicada cumulativamente a outras acções de redução da frota empreendidas por Portugal nos termos de legislação comunitária, nomeadamente planos de recuperação e gestão.

As autoridades portuguesas observam ainda que a frota portuguesa foi sujeita a uma redução drástica nos últimos 15 anos.

A Comissão considera que o compromisso assumido no sentido de reduzir a frota com base num rácio de apenas 1:1,005 se apresenta meramente como uma diminuição formal, que não pode ser considerada uma verdadeira redução no espírito das directrizes supracitadas. Por outro lado, as autoridades portuguesas não fornecem nenhuma indicação sobre a forma como essa redução será aplicada, por exemplo, consoante o tipo de actividade de pesca exercida ou o tipo de navio.

3.10.   Conclusão

Atendendo ao exposto, a Comissão tem sérias dúvidas de que o regime notificado cumpra as directrizes para o sector das pescas e as orientações para a reestruturação aplicáveis, assim como o previsto na comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização.

4.   PROPOSTA

A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE por ter sérias dúvidas quanto à compatibilidade deste regime de auxílio com o mercado comum.

À luz do que precede, a Comissão convida o Governo português, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, a apresentar as suas observações e fornecer quaisquer informações úteis para a avaliação do auxílio em causa, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia da presente carta aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas acima referidas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.”

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Ref. SG (2000) D/101992 (JO C 110 de 15.4.2000, p. 44).

2

(3)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

3

(4)  JO C 288 de 9.10.1999, p. 2.

4

(5)  COM(2006) 103 final.

5

(6)  JO C 74 de 10.3.1998, p. 9.

6

(7)  JO C 273 de 9.9.1997, p. 3.

7

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/58

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4624 — EQT/Scandic)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/28)

| 1. | Komisija 2007. gada 19. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmums EQT V Limited (“EQT”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē uzņēmums Investor AB (“Investor”, Zviedrija), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Scandic Hotels AB (“Scandic”, Zviedrija) daļām, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 19. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmums EQT V Limited (“EQT”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē uzņēmums Investor AB (“Investor”, Zviedrija), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Scandic Hotels AB (“Scandic”, Zviedrija) daļām, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Investor: ieguldījumu sabiedrība; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Investor: ieguldījumu sabiedrība;

| — | uzņēmums EQT: ieguldījumu fonds; |
| --- | --- |

—

uzņēmums EQT: ieguldījumu fonds;

| — | uzņēmums Scandic: viesnīcu pārvaldība. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Scandic: viesnīcu pārvaldība.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faka numerus (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4624 — EQT/Scandic uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faka numerus (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4624 — EQT/Scandic uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 29.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/59

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4608 — Siemens/UGS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 72/29)

| 1. | Komisija 2007. gada 21. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Siemens Aktiengesellschaft (“Siemens”, Vācija), iegūst kontroli Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē pār visu uzņēmumu UGS Capital Corporation (“UGS”, ASV), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 21. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Siemens Aktiengesellschaft (“Siemens”, Vācija), iegūst kontroli Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē pār visu uzņēmumu UGS Capital Corporation (“UGS”, ASV), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Siemens: informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, automatizācijas un vadības sistēmas, energoapgādes sistēmas, medicīnas iekārtas, transportēšanas sistēmas, apgaismes sistēmas, finansēšanas un nekustamā īpašuma pakalpojumi; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Siemens: informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, automatizācijas un vadības sistēmas, energoapgādes sistēmas, medicīnas iekārtas, transportēšanas sistēmas, apgaismes sistēmas, finansēšanas un nekustamā īpašuma pakalpojumi;

| — | UGS: produkta dzīves cikla pārvaldības programmatūra. |
| --- | --- |

—

UGS: produkta dzīves cikla pārvaldības programmatūra.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numerus (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 4608 Siemens/UGS uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numerus (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 4608 Siemens/UGS uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---