# Europeiska unionens C 70/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 70 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången27 mars 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 70

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången27 mars 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2007/C 070/01 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009 | 1 |
| 2007/C 070/02 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010 | 5 |
| 2007/C 070/03 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009 | 9 |
| 2007/C 070/04 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010 | 13 |
| 2007/C 070/05 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2011 | 17 |
| 2007/C 070/06 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009 | 21 |
| 2007/C 070/07 | Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2006-2009 | 24 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2007/C 070/01

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

1

2007/C 070/02

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

5

2007/C 070/03

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

9

2007/C 070/04

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

13

2007/C 070/05

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2011

17

2007/C 070/06

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

21

2007/C 070/07

Rådets yttrande av den 27 februari 2007 om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2006-2009

24

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 070/08 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 27 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 070/08

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

27

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 070/09 | Eurons växelkurs | 35 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2007/C 070/10 | Slovakiens nationella förfarande för beviljande av begränsade trafikrättigheter | 36 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 070/09

Eurons växelkurs

35

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2007/C 070/10

Slovakiens nationella förfarande för beviljande av begränsade trafikrättigheter

36

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 070/11 | Inbjudan att lämna förslag – EACEA/03/07 – Ungdom i världen: samarbete med andra länder än europeiska unionens grannländer – Programmet Aktiv ungdom | 40 |
| 2007/C 070/12 | Inbjudan att lämna förslag – EACEA/02/07 – Inbjudan att lämna förslag till projekt för att stimulera nyskapande och kvalitet på ungdomsområdet – Programmet Ung och Aktiv i Europa | 42 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2007/C 070/11

Inbjudan att lämna förslag – EACEA/03/07 – Ungdom i världen: samarbete med andra länder än europeiska unionens grannländer – Programmet Aktiv ungdom

40

2007/C 070/12

Inbjudan att lämna förslag – EACEA/02/07 – Inbjudan att lämna förslag till projekt för att stimulera nyskapande och kvalitet på ungdomsområdet – Programmet Ung och Aktiv i Europa

42

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

(2007/C 70/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Irlands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Irlands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

| (2) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska något från 5,4 % för 2006 till i genomsnitt något över 4,5 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar detta scenario baseras på rimliga tillväxtantaganden, även om det finns betydande risker i form av en kraftig nedgång i det omfattande byggandet av privatbostäder och starkt sjunkande fastighetspriser. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska något från 5,4 % för 2006 till i genomsnitt något över 4,5 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar detta scenario baseras på rimliga tillväxtantaganden, även om det finns betydande risker i form av en kraftig nedgång i det omfattande byggandet av privatbostäder och starkt sjunkande fastighetspriser. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska.

| (3) | Enligt programmet beräknas saldot i den offentliga sektorns finanser för 2006 bli ett överskott på 2,3 % av BNP, vilket kan jämföras med ett budgeterat underskott på 0,6 % av BNP i den föregående uppdateringen. Senare uppgifter om in- och utbetalningsflöden för den centrala statsförvaltningen tyder på ett ännu större överskott på ca 2,5 % av BNP. Detta oväntat starka resultat, i jämförelse med ett år tidigare, kan helt och hållet tillskrivas inkomstsidan och i synnerhet de fortsatt starka tendenserna till prisstegringar på fastighetsmarknaden, vilka innebär högre bostadsrelaterade skatteinkomster. Resultatet kan i mera begränsad utsträckning tillskrivas en högre produktionstillväxt, med liknande effekter på de generella skatterna. Det beräknade utfallet för nominella utgifter ligger nära budgetberäkningarna. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmet beräknas saldot i den offentliga sektorns finanser för 2006 bli ett överskott på 2,3 % av BNP, vilket kan jämföras med ett budgeterat underskott på 0,6 % av BNP i den föregående uppdateringen. Senare uppgifter om in- och utbetalningsflöden för den centrala statsförvaltningen tyder på ett ännu större överskott på ca 2,5 % av BNP. Detta oväntat starka resultat, i jämförelse med ett år tidigare, kan helt och hållet tillskrivas inkomstsidan och i synnerhet de fortsatt starka tendenserna till prisstegringar på fastighetsmarknaden, vilka innebär högre bostadsrelaterade skatteinkomster. Resultatet kan i mera begränsad utsträckning tillskrivas en högre produktionstillväxt, med liknande effekter på de generella skatterna. Det beräknade utfallet för nominella utgifter ligger nära budgetberäkningarna.

| (4) | Irlands finanspolitiska strategi på medellång sikt bygger på att bevara de offentliga finansernas hållbarhet, som det föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt beräkningarna kommer överskotten att behållas under hela programperioden, även om de minskar från ett uppskattat totalt överskott på 2,3 % av BNP för 2006 till 1,2 % för 2007 och därefter sjunker gradvis till 0,6 % för 2009. Det primära överskottet minskar likaledes från uppskattningsvis 3,3 % av BNP för 2006 till 1,6 % av BNP för 2009. Halveringen av det budgeterade totala överskottet 2007 beror på att utgiftskvoten planeras öka, främst till följd av större sociala transfereringar. Under 2008 och 2009 beräknas både inkomst- och utgiftskvoten minska, men utgifterna minskar mycket måttligt. I jämförelse med beräkningarna i den föregående uppdateringen (fram till 2008) väntas den starka ökningen av det beräknade saldot 2006, som beror på att inkomsterna blivit högre än förväntat, fortsätta under de två följande åren om man ser till inkomstkvoten, det totala överskottet och det primära överskottet. Tendensen för dessa siffror är dock vikande, medan mönstret för den beräknade utgiftskvoten kvarstår praktiskt taget oförändrat. |
| --- | --- |

(4)

Irlands finanspolitiska strategi på medellång sikt bygger på att bevara de offentliga finansernas hållbarhet, som det föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt beräkningarna kommer överskotten att behållas under hela programperioden, även om de minskar från ett uppskattat totalt överskott på 2,3 % av BNP för 2006 till 1,2 % för 2007 och därefter sjunker gradvis till 0,6 % för 2009. Det primära överskottet minskar likaledes från uppskattningsvis 3,3 % av BNP för 2006 till 1,6 % av BNP för 2009. Halveringen av det budgeterade totala överskottet 2007 beror på att utgiftskvoten planeras öka, främst till följd av större sociala transfereringar. Under 2008 och 2009 beräknas både inkomst- och utgiftskvoten minska, men utgifterna minskar mycket måttligt. I jämförelse med beräkningarna i den föregående uppdateringen (fram till 2008) väntas den starka ökningen av det beräknade saldot 2006, som beror på att inkomsterna blivit högre än förväntat, fortsätta under de två följande åren om man ser till inkomstkvoten, det totala överskottet och det primära överskottet. Tendensen för dessa siffror är dock vikande, medan mönstret för den beräknade utgiftskvoten kvarstår praktiskt taget oförändrat.

| (5) | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, planeras minska från ett överskott på knappt under 3 % av BNP för 2006 till knappt över 1,5 % för 2009. På samma sätt som i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet utgörs programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna av en balans i strukturella termer, som enligt programmet planeras behållas med stor marginal under hela programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på ca 1,25 % av BNP), bör uppfyllandet av programmålet i form av en balans i strukturella termer skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och det är mer ambitiöst än vad som krävs sett till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, planeras minska från ett överskott på knappt under 3 % av BNP för 2006 till knappt över 1,5 % för 2009. På samma sätt som i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet utgörs programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna av en balans i strukturella termer, som enligt programmet planeras behållas med stor marginal under hela programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på ca 1,25 % av BNP), bör uppfyllandet av programmålet i form av en balans i strukturella termer skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och det är mer ambitiöst än vad som krävs sett till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (6) | Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra. Å ena sidan kan den makroekonomiska situationen, som i nuläget förmodligen är starkare än vad som antas, utvecklas mindre gynnsamt än beräkningarna, och i anknytning till detta kan vissa inkomstkällor, särskilt de som mest hänger samman med bostadsmarknaden, också bli avsevärt svagare. Å andra sidan förefaller beräkningarna av andra inkomster sammantaget vara försiktiga, och under de senaste åren har utgifterna kunnat hållas inom eller nära de planerade nivåerna. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra. Å ena sidan kan den makroekonomiska situationen, som i nuläget förmodligen är starkare än vad som antas, utvecklas mindre gynnsamt än beräkningarna, och i anknytning till detta kan vissa inkomstkällor, särskilt de som mest hänger samman med bostadsmarknaden, också bli avsevärt svagare. Å andra sidan förefaller beräkningarna av andra inkomster sammantaget vara försiktiga, och under de senaste åren har utgifterna kunnat hållas inom eller nära de planerade nivåerna.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna bibehållas under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Dessutom ger den finanspolitiska strategin en tillräcklig säkerhetsmarginal mot att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP kommer att överskridas, förutsatt att konjunktursvängningarna ligger inom normala gränser under samma period. För åren 2008 och 2009 är den finanspolitiska inriktningen i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Under 2007 försämras emellertid det strukturella saldot betydligt, vilket medför en risk för att programmets finanspolitiska inriktning under detta år kan bli konjunkturförstärkande vid en god ekonomisk utveckling – en situation som enligt stabilitets- och tillväxtpakten bör undvikas. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna bibehållas under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Dessutom ger den finanspolitiska strategin en tillräcklig säkerhetsmarginal mot att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP kommer att överskridas, förutsatt att konjunktursvängningarna ligger inom normala gränser under samma period. För åren 2008 och 2009 är den finanspolitiska inriktningen i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Under 2007 försämras emellertid det strukturella saldot betydligt, vilket medför en risk för att programmets finanspolitiska inriktning under detta år kan bli konjunkturförstärkande vid en god ekonomisk utveckling – en situation som enligt stabilitets- och tillväxtpakten bör undvikas.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till ca 25 % av BNP för 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med ytterligare tre procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till ca 25 % av BNP för 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med ytterligare tre procentenheter under programperioden.

| (9) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är mycket större i Irland än genomsnittet i EU, huvudsakligen till följd av en relativt yngre befolkning och därmed en större ökning av pensionsutgifterna som andel av BNP under de kommande decennierna, vilket delvis hänger samman med pensionssystemets mognad. Utgångsläget när det gäller de offentliga finanserna, en förbättring jämfört med 2005, bidrar i stor utsträckning till att mildra de beräknade långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av en åldrande befolkning, men räcker inte till för att fullständigt täcka den avsevärda ökningen av utgifterna till följd av befolkningens åldrande. Om man bibehåller höga primära överskott på medellång sikt och genomför åtgärder med syftet att hindra den avsevärda ökningen av åldersrelaterade utgifter skulle det, som det sägs i programmet, bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. På det hela taget förefaller Irland vara utsatt för medelstora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är mycket större i Irland än genomsnittet i EU, huvudsakligen till följd av en relativt yngre befolkning och därmed en större ökning av pensionsutgifterna som andel av BNP under de kommande decennierna, vilket delvis hänger samman med pensionssystemets mognad. Utgångsläget när det gäller de offentliga finanserna, en förbättring jämfört med 2005, bidrar i stor utsträckning till att mildra de beräknade långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av en åldrande befolkning, men räcker inte till för att fullständigt täcka den avsevärda ökningen av utgifterna till följd av befolkningens åldrande. Om man bibehåller höga primära överskott på medellång sikt och genomför åtgärder med syftet att hindra den avsevärda ökningen av åldersrelaterade utgifter skulle det, som det sägs i programmet, bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. På det hela taget förefaller Irland vara utsatt för medelstora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Stabilitetsprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Dessutom ger stabilitetsprogrammet ingen systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna beaktar inte uttryckligen inverkan på dessa finanser av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som redovisas i stabilitetsprogrammet förefaller inte desto mindre vara samstämmiga med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda programmen ett fortsatt genomförande av ambitiösa planer för att modernisera infrastrukturen, särskilt inom ramen för den nationella utvecklingsplan som offentliggjordes i januari 2007. Stabilitetsprogrammet kompletterar åtgärderna i det nationella reformprogrammet med detaljerade beskrivningar av insatser för att förbättra de offentliga finansernas institutionella ram, i synnerhet åtgärder för att effektivisera skatteuppbörden och få mera valuta för pengarna i fråga om utgiftsförvaltning. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Dessutom ger stabilitetsprogrammet ingen systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna beaktar inte uttryckligen inverkan på dessa finanser av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som redovisas i stabilitetsprogrammet förefaller inte desto mindre vara samstämmiga med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda programmen ett fortsatt genomförande av ambitiösa planer för att modernisera infrastrukturen, särskilt inom ramen för den nationella utvecklingsplan som offentliggjordes i januari 2007. Stabilitetsprogrammet kompletterar åtgärderna i det nationella reformprogrammet med detaljerade beskrivningar av insatser för att förbättra de offentliga finansernas institutionella ram, i synnerhet åtgärder för att effektivisera skatteuppbörden och få mera valuta för pengarna i fråga om utgiftsförvaltning.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stora drag med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stora drag med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (2). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (2).

Rådet anser att de offentliga finanserna på medellång sikt är sunda och att strategin för de offentliga finanserna utgör ett bra exempel på en finanspolitik i överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten. Icke desto mindre skulle det vara klokt att behålla ett handlingsutrymme för att kunna motverka ett eventuellt omslag i det nuvarande tillväxtmönstret, som främst styrs av en stark utveckling av bostadssektorn.

Mot bakgrund av denna bedömning, särskilt den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, uppmanar rådet Irland att fortsätta att genomföra åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och undvika konjunkturförstärkande politik under de kommande åren.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |
| KOM nov. 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2006 (3) | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 0,5 | – 1,4 | – 1,9 | – 2,7 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 (3) | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |
| KOM nov. 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 (3) | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 (3) | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | SP dec. 2006 (5) | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 (6) | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |
| KOM nov. 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | Uppgift saknas |
| Källor:

  Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2006

5,5

5,4

5,3

4,6

4,1

KOM nov. 2006

5,5

5,3

5,3

4,3

Uppgift saknas

SP dec. 2005

4,6

4,8

5,0

4,8

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2006

2,2

2,7

2,6

2,0

1,7

KOM nov. 2006

2,2

2,9

2,7

2,2

Uppgift saknas

SP dec. 2005

2,2

2,0

2,0

1,8

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2006 (3)

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

KOM nov. 2006 (7)

– 0,5

– 1,4

– 1,9

– 2,7

Uppgift saknas

SP dec. 2005 (3)

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2006

1,1

2,3

1,2

0,9

0,6

KOM nov. 2006

1,1

1,2

0,9

0,4

Uppgift saknas

SP dec. 2005

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

Uppgift saknas

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006

2,1

3,3

2,3

1,8

1,6

KOM nov. 2006

2,1

2,2

1,9

1,4

Uppgift saknas

SP dec. 2005

1,5

0,6

0,4

0,5

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006 (3)

1,3

2,8

1,8

1,8

1,6

KOM nov. 2006

1,3

1,7

1,6

1,5

Uppgift saknas

SP dec. 2005 (3)

0,8

0,2

0,1

0,1

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

SP dec. 2006 (5)

1,6

2,7

1,8

1,8

1,6

KOM nov. 2006 (6)

1,6

1,7

1,6

1,5

Uppgift saknas

SP dec. 2005

0,8

0,2

0,1

0,1

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2006

27,4

25,1

23,0

22,4

21,9

KOM nov. 2006

27,4

25,8

24,4

23,6

Uppgift saknas

SP dec. 2005

28,0

28,0

28,2

28,3

Uppgift saknas

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Särskilt saknas uppgifter om deflatorer för privat konsumtion, offentlig konsumtion och offentliga investeringar, den privata sektorns nettoutlåning/nettoupplåning, statliga utgifter per verksamhetsområde och sammansättningen av stock-/flödesjusteringar av den offentliga skulden.

(3)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarande – 0,3 % av BNP för 2005 (antagande: jämför anmärkning 4) och 0,1 % av BNP för 2006 (enligt programmet); programmet ger inga uppgifter för perioden 2007–2009.

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (– 0,3 % av BNP för 2005, dvs. överskottsminskande).

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % respektive 5,2 % under perioden 2005–2008.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/5

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

(2007/C 70/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE

| 1. | Den 27 februari 2007 granskade rådet Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2010. |
| --- | --- |

1.

Den 27 februari 2007 granskade rådet Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2010.

| 2. | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten tillfälligt minska från 2,3 % 2006 till 1,4 % 2007 och därefter uppgå till i genomsnitt 1,75 % under återstoden av programperioden. På grundval av den information som nu finns tillgänglig (den senaste officiella uppskattningen av BNP-tillväxten 2006 är 2,7 %) förefaller detta scenario fram till 2008 vara baserat på rimliga antaganden och därefter på något optimistiska antaganden i förhållande till kommissionens beräkningar av potentiell tillväxt. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller ligga i överkant. |
| --- | --- |

2.

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten tillfälligt minska från 2,3 % 2006 till 1,4 % 2007 och därefter uppgå till i genomsnitt 1,75 % under återstoden av programperioden. På grundval av den information som nu finns tillgänglig (den senaste officiella uppskattningen av BNP-tillväxten 2006 är 2,7 %) förefaller detta scenario fram till 2008 vara baserat på rimliga antaganden och därefter på något optimistiska antaganden i förhållande till kommissionens beräkningar av potentiell tillväxt. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller ligga i överkant.

| 3. | För 2006 anges i programmet ett underskott i den offentliga sektors finanser på 2,1 % av BNP (nedreviderat till 1,9 % i regeringens senast uttalande), vilket kan jämföras med målet för underskottet på 3,3 % av BNP i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Staten erhöll oväntat höga skatteintäkter, vilka, i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, inte förbrukades under 2006. Skattetrycket (dvs. inkomster från skatter och sociala avgifter) bedöms nu öka till omkring 40 % av BNP 2006, vilket är omkring 1 % av BNP högre än i den tidigare uppdateringen. De offentliga utgifterna har hållits under kontroll under 2006. Det något striktare budgetgenomförandet beror på lägre penningtransfereringar, främst till följd av den oväntade lindring som den förbättrade arbetsmarknaden har inneburit för den federala arbetsmarknadsbyrån. Dessutom har ränteutgifter och subventioner blivit lägre än beräknat. |
| --- | --- |

3.

För 2006 anges i programmet ett underskott i den offentliga sektors finanser på 2,1 % av BNP (nedreviderat till 1,9 % i regeringens senast uttalande), vilket kan jämföras med målet för underskottet på 3,3 % av BNP i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Staten erhöll oväntat höga skatteintäkter, vilka, i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, inte förbrukades under 2006. Skattetrycket (dvs. inkomster från skatter och sociala avgifter) bedöms nu öka till omkring 40 % av BNP 2006, vilket är omkring 1 % av BNP högre än i den tidigare uppdateringen. De offentliga utgifterna har hållits under kontroll under 2006. Det något striktare budgetgenomförandet beror på lägre penningtransfereringar, främst till följd av den oväntade lindring som den förbättrade arbetsmarknaden har inneburit för den federala arbetsmarknadsbyrån. Dessutom har ränteutgifter och subventioner blivit lägre än beräknat.

| 4. | Det främsta målet för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt är att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. För att uppnå detta föreslår man i programmet att fullfölja konsolideringen av de offentliga finanserna och samtidigt förbättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. Efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet under 2006 beräknas underskottskvoten minska med 0,5 procentenheter per år (utom under 2008) för att nå 0,5 % av BNP 2010. Förbättringen av det primära saldot följer samma mönster, och det primära överskottet beräknas 2010 komma att nå 2 % av BNP. Medan budgeten innehåller korrigerande åtgärder på inkomstsidan, bland annat höjningen av grundskattesatsen för mervärdesskatt från 16 % till 19 %, beräknas såväl inkomst- som utgiftskvoten följa en nedåtgående trend vid en årsvis jämförelse. Utgiftskvoten beräknas fram till år 2010 minska med 2,5 procentenheter till 43 % av BNP, vilket främst beräknas uppnås genom återhållsamhet med de sociala utgifterna. Under samma period beräknas inkomstkvoten (de offentliga inkomsterna som andel av BNP) fram till 2010 att minska med 1,5 procentenheter till 42 % av BNP. En ökning av skatteuttaget (dvs. en höjning av grundskattesatsen för mervärdesskatt 2007) uppvägs till stor del av en minskning av socialavgiftsuttaget (till följd av sänkningar av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen under 2007 och den nedåtgående trenden för bidragsdelen), medan offentliga inkomster från andra källor än skatt minskar. Jämfört med den tidigare uppdateringen är målen för de offentliga finanserna högre för varje år även om ingen anpassning planeras 2008. |
| --- | --- |

4.

Det främsta målet för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt är att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. För att uppnå detta föreslår man i programmet att fullfölja konsolideringen av de offentliga finanserna och samtidigt förbättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. Efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet under 2006 beräknas underskottskvoten minska med 0,5 procentenheter per år (utom under 2008) för att nå 0,5 % av BNP 2010. Förbättringen av det primära saldot följer samma mönster, och det primära överskottet beräknas 2010 komma att nå 2 % av BNP. Medan budgeten innehåller korrigerande åtgärder på inkomstsidan, bland annat höjningen av grundskattesatsen för mervärdesskatt från 16 % till 19 %, beräknas såväl inkomst- som utgiftskvoten följa en nedåtgående trend vid en årsvis jämförelse. Utgiftskvoten beräknas fram till år 2010 minska med 2,5 procentenheter till 43 % av BNP, vilket främst beräknas uppnås genom återhållsamhet med de sociala utgifterna. Under samma period beräknas inkomstkvoten (de offentliga inkomsterna som andel av BNP) fram till 2010 att minska med 1,5 procentenheter till 42 % av BNP. En ökning av skatteuttaget (dvs. en höjning av grundskattesatsen för mervärdesskatt 2007) uppvägs till stor del av en minskning av socialavgiftsuttaget (till följd av sänkningar av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen under 2007 och den nedåtgående trenden för bidragsdelen), medan offentliga inkomster från andra källor än skatt minskar. Jämfört med den tidigare uppdateringen är målen för de offentliga finanserna högre för varje år även om ingen anpassning planeras 2008.

| 5. | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), som har beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden, planeras att förbättras från ett underskott på omkring 2 % av BNP 2006 till 0,5 % vid utgången av programperioden, i genomsnitt med nästan 0,5 % av BNP per år. Liksom i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet är målet på medellång sikt för offentliga finanserna i programmet ett balanserat saldo i strukturella termer, vilket programmet inte syftar till att uppnå inom programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1,5 % av BNP) bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Målet på medellång sikt för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som har fastställts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II, och avspeglar på ett korrekt sätt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten. |
| --- | --- |

5.

Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), som har beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden, planeras att förbättras från ett underskott på omkring 2 % av BNP 2006 till 0,5 % vid utgången av programperioden, i genomsnitt med nästan 0,5 % av BNP per år. Liksom i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet är målet på medellång sikt för offentliga finanserna i programmet ett balanserat saldo i strukturella termer, vilket programmet inte syftar till att uppnå inom programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1,5 % av BNP) bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Målet på medellång sikt för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som har fastställts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II, och avspeglar på ett korrekt sätt skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten.

| 6. | Riskerna i budgetberäkningarna i programmet förefaller på det hela taget uppväga varandra för 2007, men budgetutfallen kan därefter komma att bli sämre än vad som beräknats. Närmare bestämt kvarstår riskerna att den planerade minskningen av nivån på de sociala utgifterna inte skulle kunna uppnås utan ytterligare åtgärder, vilka inte närmare anges i programmet. I själva uppdateringen anges faktiskt också att det krävs ytterligare reformer på arbetsmarknaden och av de sociala trygghetssystemen. Dessutom innebär den planerade bolagsskattereformen 2008 en viss risk. Det kan således visa sig bli nödvändigt att kompensera möjliga bortfall av skatteinkomster från bolagsbeskattning genom ytterligare utgiftsbegränsningar. Bortsett från den reformen förefaller inkomstberäkningarna vara försiktiga. Inte desto mindre kvarstår generellt sett negativa risker för budgetanpassningen, särskilt med avseende på genomförandet av anpassningsplanen mot slutet av programperioden. |
| --- | --- |

6.

Riskerna i budgetberäkningarna i programmet förefaller på det hela taget uppväga varandra för 2007, men budgetutfallen kan därefter komma att bli sämre än vad som beräknats. Närmare bestämt kvarstår riskerna att den planerade minskningen av nivån på de sociala utgifterna inte skulle kunna uppnås utan ytterligare åtgärder, vilka inte närmare anges i programmet. I själva uppdateringen anges faktiskt också att det krävs ytterligare reformer på arbetsmarknaden och av de sociala trygghetssystemen. Dessutom innebär den planerade bolagsskattereformen 2008 en viss risk. Det kan således visa sig bli nödvändigt att kompensera möjliga bortfall av skatteinkomster från bolagsbeskattning genom ytterligare utgiftsbegränsningar. Bortsett från den reformen förefaller inkomstberäkningarna vara försiktiga. Inte desto mindre kvarstår generellt sett negativa risker för budgetanpassningen, särskilt med avseende på genomförandet av anpassningsplanen mot slutet av programperioden.

| 7. | Utifrån denna riskbedömning är programmets finanspolitiska inriktning förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2006, ett år före den tidsfrist som har fastställts av rådet. Den förefaller därutöver ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar överskrids från och med 2007, även om den är förenad med vissa risker för 2008. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet bör takten i anpassningen för att uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna höjas, särskilt under 2008, för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke ligga på 0,5 % av BNP och korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. I synnerhet planeras ingen förbättring av det strukturella saldot under 2008, vid en tidpunkt då det förväntas råda goda ekonomiska tider. Om den föreskrivna strukturella anpassningsplanen följs kan faktiskt det medelfristiga målet för de offentliga finanserna uppnås inom programperioden. |
| --- | --- |

7.

Utifrån denna riskbedömning är programmets finanspolitiska inriktning förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2006, ett år före den tidsfrist som har fastställts av rådet. Den förefaller därutöver ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar överskrids från och med 2007, även om den är förenad med vissa risker för 2008. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet bör takten i anpassningen för att uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna höjas, särskilt under 2008, för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke ligga på 0,5 % av BNP och korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. I synnerhet planeras ingen förbättring av det strukturella saldot under 2008, vid en tidpunkt då det förväntas råda goda ekonomiska tider. Om den föreskrivna strukturella anpassningsplanen följs kan faktiskt det medelfristiga målet för de offentliga finanserna uppnås inom programperioden.

| 8. | Den offentliga bruttoskulden beräknas under 2006 ha planat ut på nivån 67,9 % av BNP, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 3,5 procentenheter under programperioden. Skuldkvoten kan komma att utvecklas mindre gynnsamt än vad som beräknas i programmet med hänsyn till de risker som är förenade med underskottsmålen och osäkerheten om de förväntade skuldminskande stock-/flödesjusteringarna. Mot bakgrund av denna riskbedömning kan minskningen av skuldkvoten i riktning mot referensvärdet över programperioden komma att visa sig vara otillräcklig. |
| --- | --- |

8.

Den offentliga bruttoskulden beräknas under 2006 ha planat ut på nivån 67,9 % av BNP, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 3,5 procentenheter under programperioden. Skuldkvoten kan komma att utvecklas mindre gynnsamt än vad som beräknas i programmet med hänsyn till de risker som är förenade med underskottsmålen och osäkerheten om de förväntade skuldminskande stock-/flödesjusteringarna. Mot bakgrund av denna riskbedömning kan minskningen av skuldkvoten i riktning mot referensvärdet över programperioden komma att visa sig vara otillräcklig.

| 9. | Den långsiktiga budgeteffekten av en åldrande befolkning i Tyskland ligger nära genomsnittet i EU, även om pensionsutgifterna uppvisar en något mindre ökning än i många andra länder, vilket är ett resultat av de pensionsreformer som redan beslutats. Ett lagförslag har antagits för att från och med 2012 successivt höja den lagstadgade pensionsåldern till 67 år. Även om det beviljas undantag från den högre pensionsåldern kommer förändringen att stärka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Dessutom kan utvecklingen mot fler privata pensionslösningar komma att bidra till förbättrade pensionsinkomster. I inledningen av budgetperioden är situationen för de offentliga finanserna sådan att det föreligger en risk för hållbarheten redan innan hänsyn tas till den långsiktiga budgeteffekten av åldrande befolkningar. Vidare överstiger den nuvarande nivån på bruttoskulden referensvärdet i fördraget. På det hela taget förefaller Tyskland vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

9.

Den långsiktiga budgeteffekten av en åldrande befolkning i Tyskland ligger nära genomsnittet i EU, även om pensionsutgifterna uppvisar en något mindre ökning än i många andra länder, vilket är ett resultat av de pensionsreformer som redan beslutats. Ett lagförslag har antagits för att från och med 2012 successivt höja den lagstadgade pensionsåldern till 67 år. Även om det beviljas undantag från den högre pensionsåldern kommer förändringen att stärka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Dessutom kan utvecklingen mot fler privata pensionslösningar komma att bidra till förbättrade pensionsinkomster. I inledningen av budgetperioden är situationen för de offentliga finanserna sådan att det föreligger en risk för hållbarheten redan innan hänsyn tas till den långsiktiga budgeteffekten av åldrande befolkningar. Vidare överstiger den nuvarande nivån på bruttoskulden referensvärdet i fördraget. På det hela taget förefaller Tyskland vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet.

| 10. | Stabilitetsprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom ger det ingen systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till och budgetberäkningarna i stabilitetsprogrammet beaktar inte uttryckligen konsekvenserna för de offentliga finanserna av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som nämns i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med dem som förutses i det nationella reformprogrammet. Särskilt bolagsskattereformen 2008 och sjukvårdsreformen presenteras i båda programmen. I båda programmen planeras dessutom i ett andra steg av reformen av det federala systemet en översyn av de skattemässiga relationerna mellan olika nivåer av den offentliga förvaltningen för att stärka redovisningsskyldigheten på varje nivå. I stabilitetsprogrammet erkänns vidare i detta sammanhang det nödvändiga i att utveckla en institutionell ram som säkerställer budgetdisciplin på alla nivåer av den offentliga sektorn och förutse åtgärder för att förebygga uppkomsten av budgetkriser. |
| --- | --- |

10.

Stabilitetsprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom ger det ingen systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till och budgetberäkningarna i stabilitetsprogrammet beaktar inte uttryckligen konsekvenserna för de offentliga finanserna av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som nämns i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med dem som förutses i det nationella reformprogrammet. Särskilt bolagsskattereformen 2008 och sjukvårdsreformen presenteras i båda programmen. I båda programmen planeras dessutom i ett andra steg av reformen av det federala systemet en översyn av de skattemässiga relationerna mellan olika nivåer av den offentliga förvaltningen för att stärka redovisningsskyldigheten på varje nivå. I stabilitetsprogrammet erkänns vidare i detta sammanhang det nödvändiga i att utveckla en institutionell ram som säkerställer budgetdisciplin på alla nivåer av den offentliga sektorn och förutse åtgärder för att förebygga uppkomsten av budgetkriser.

| 11. | De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

11.

De finanspolitiska åtgärder som föreslås är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008.

| 12. | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2). |
| --- | --- |

12.

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2).

Sammantaget anser rådet att det uppdaterade programmet är förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet under 2006, ett år före den tidsfrist som fastställdes av rådet, och vissa framsteg i riktning mot det medelfristiga målet kommer att göras under de kommande åren. Uppnåendet av budgetmålen är emellertid förenat med risker.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanar rådet Tyskland att

| i) | med stöd av den gynnsamma konjunkturen skärpa den strukturella anpassningen under 2008, inklusive genom utnyttjande av alla extra intäkter för att minska underskottet och fortsätta budgetkonsolideringen i riktning mot det medelfristiga målet efter detta år, genom att upprätthålla en strikt utgiftskontroll och samtidigt säkerställa att den aviserade reformen av systemet för bolagsbeskattning inte äventyrar konsolideringen av de offentliga finanserna, |
| --- | --- |

i)

med stöd av den gynnsamma konjunkturen skärpa den strukturella anpassningen under 2008, inklusive genom utnyttjande av alla extra intäkter för att minska underskottet och fortsätta budgetkonsolideringen i riktning mot det medelfristiga målet efter detta år, genom att upprätthålla en strikt utgiftskontroll och samtidigt säkerställa att den aviserade reformen av systemet för bolagsbeskattning inte äventyrar konsolideringen av de offentliga finanserna,

| ii) | med tanke på skuldnivån och den beräknade ökningen i åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att uppnå det medelfristiga budgetmålet och genom att genomföra reformer, särskilt av hälso- och sjukvårdssystemet, |
| --- | --- |

ii)

med tanke på skuldnivån och den beräknade ökningen i åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att uppnå det medelfristiga budgetmålet och genom att genomföra reformer, särskilt av hälso- och sjukvårdssystemet,

| iii) | förbättra budgetramen för att förstärka den finanspolitiska disciplinen på alla nivåer av den offentliga förvaltningen, särskilt genom att verkställa planerna för den andra etappen i reformeringen av det federala systemet. |
| --- | --- |

iii)

förbättra budgetramen för att förstärka den finanspolitiska disciplinen på alla nivåer av den offentliga förvaltningen, särskilt genom att verkställa planerna för den andra etappen i reformeringen av det federala systemet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP nov. 2006 | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | — | — |
| SP febr. 2006 | 0,9 | 1 | 1 | 1 | 1 | — |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP nov. 2006 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2006 | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | — | — |
| SP febr. 2006 | — | — | — | — | — | — |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP nov. 2006 (3) | – 1,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,0 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 1,3 | – 0,2 | – 0,4 | 0,1 | — | — |
| SP febr. 2006 (3) | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 | — |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | – 3,2 | – 2,1 | – 1 | – 1 | – 1 | – |
| KOM nov. 2006 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,6 | – 1,2 | — | — |
| SP febr. 2006 | – 3,3 | – 3,3 | – 2 | – 2 | – 1 | — |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | – 0,5 | | 1 | 1 | 1 | 2 |
| KOM nov. 2006 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | — | — |
| SP febr. 2006 | – 0,5 | – | | 1 | 1 | — |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 (3) | – 2,6 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM nov. 2006 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| SP febr. 2006 (3) | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | SP nov. 2006 (5) | – 2,7 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 2,7 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| SP febr. 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 | 65 | 64 |
| KOM nov. 2006 | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | — | — |
| SP febr. 2006 | 67 | 69 | 68 | 68 | 67 | — |
| Källor:


  Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

SP nov. 2006

0,9

2,3

1,4

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

0,9

2,4

1,4

2,0

—

—

SP febr. 2006

0,9

1 Formula

1

1 Formula

1 Formula

—

HIKP-inflation

(i %)

SP nov. 2006

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2006

1,9

1,8

2,2

1,2

—

—

SP febr. 2006

—

—

—

—

—

—

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP nov. 2006 (3)

– 1,2

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0,0

0,0

KOM nov. 2006 (7)

– 1,3

– 0,2

– 0,4

0,1

—

—

SP febr. 2006 (3)

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

—

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP nov. 2006

– 3,2

– 2,1

– 1 Formula

– 1 Formula

– 1

– Formula

KOM nov. 2006

– 3,2

– 2,3

– 1,6

– 1,2

—

—

SP febr. 2006

– 3,3

– 3,3

– 2 Formula

– 2

– 1 Formula

—

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP nov. 2006

– 0,5

Formula

1

1

1 Formula

2

KOM nov. 2006

– 0,5

0,4

1,1

1,5

—

—

SP febr. 2006

– 0,5

– Formula

Formula

1 Formula

1 Formula

—

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP nov. 2006 (3)

– 2,6

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

KOM nov. 2006

– 2,6

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

SP febr. 2006 (3)

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

SP nov. 2006 (5)

– 2,7

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

KOM nov. 2006 (6)

– 2,7

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

SP febr. 2006

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP nov. 2006

67,9

67,9

67

66 Formula

65 Formula

64 Formula

KOM nov. 2006

67,9

67,8

67,7

67,3

—

—

SP febr. 2006

67 Formula

69

68 Formula

68

67

—

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Särskilt saknas uppgifter om HIKP-inflation, totala sociala transfereringar och stock-/flödesjusteringar i programmet, liksom ersättning till anställda samt specificering av skatteintäkter, vilka lämnades separat till kommissionen.

(3)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (ökar underskottet med 0,1 % av BNP 2005)

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2005 (ökar underskottet med 0,1 % av BNP 2005).

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % respektive 1,4 % under perioden 2005–2008.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/9

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

(2007/C 70/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009 (2)
   (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009 (2)
   (3).

| (2) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med en i stort sett stabil real BNP-tillväxt på omkring 4 % per år. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden för 2006 och 2007 men mer optimistiska därefter, då den beräknade tillväxten verkar tilltagen i överkant. Inflationsberäkningarna verkar vara tilltagna i underkant för programmets sista år. |
| --- | --- |

(2)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med en i stort sett stabil real BNP-tillväxt på omkring 4 % per år. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden för 2006 och 2007 men mer optimistiska därefter, då den beräknade tillväxten verkar tilltagen i överkant. Inflationsberäkningarna verkar vara tilltagna i underkant för programmets sista år.

| (3) | För 2006 beräknas det offentliga underskottet till 2,6 % av BNP i kommissionens höstprognos 2006 och i den nya uppdateringen, vilket ligger helt i linje med målet i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. De samlade utgifterna uppfyllde målet i 2006 års budget. I stort sett uppfylldes målen för de viktigaste utgiftsslagen, medan sänkta sociala transfereringar (ej naturaförmåner) helt täckte överdraget på 0,5 % av BNP inom offentliga investeringar. De samlade intäkterna var obetydligt högre än väntat. Vid halvårsskiftet ersattes engångsåtgärder delvis med permanenta åtgärder, i form av en höjd punktskatt på bränsle och cigaretter samt en skattehöjning på fakturor för mobiltelefoni. Intäkterna från dessa permanenta åtgärder uppvägde sänkningen av engångsintäkterna från 0,6 % av BNP i 2006 års budget till 0,4 % av BNP. |
| --- | --- |

(3)

För 2006 beräknas det offentliga underskottet till 2,6 % av BNP i kommissionens höstprognos 2006 och i den nya uppdateringen, vilket ligger helt i linje med målet i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. De samlade utgifterna uppfyllde målet i 2006 års budget. I stort sett uppfylldes målen för de viktigaste utgiftsslagen, medan sänkta sociala transfereringar (ej naturaförmåner) helt täckte överdraget på 0,5 % av BNP inom offentliga investeringar. De samlade intäkterna var obetydligt högre än väntat. Vid halvårsskiftet ersattes engångsåtgärder delvis med permanenta åtgärder, i form av en höjd punktskatt på bränsle och cigaretter samt en skattehöjning på fakturor för mobiltelefoni. Intäkterna från dessa permanenta åtgärder uppvägde sänkningen av engångsintäkterna från 0,6 % av BNP i 2006 års budget till 0,4 % av BNP.

| (4) | Programmets finanspolitiska strategi syftar till att korrigera det alltför stora underskottet under 2006. Därefter väntas det offentliga underskottet fortsätta att förbättras under programperioden och hamna på 1,2 % av BNP 2009. Sänkningen av underskottet med 1,5 % av BNP mellan 2006 och 2009 fördelar sig nästan jämnt på inkomstökningar och utgiftsminskningar. På intäktssidan beräknas de samlade intäkterna öka med 0,75 % av BNP, främst tack vare indirekta skatter och sociala avgifter. På utgiftssidan beräknas de samlade utgifterna under samma period sjunka med cirka 0,75 % av BNP, varav 0,5 % avser lägre ränteutgifter. De primära utgifterna beräknas därför bara sjunka med 0,25 %. Sociala transfereringar beräknas öka med 0,5 %, vilket mer än väl täcks av minskningar på 0,75 % inom andra utgiftsslag, främst kollektiv konsumtion. Det primära överskottet väntas öka med cirka 1 procentenhet under programperioden och hamna på knappt 3 % av BNP 2009. Jämfört med det föregående programmet är målen för 2006–2008 i stort sett oförändrade, med samma makroekonomiska scenario. Däremot är korrigeringen under 2006 större, eftersom underskottet 2005 (5,2 % av BNP) är större än vad som beräknades i uppdateringen från december 2005 (4,3 % av BNP). |
| --- | --- |

(4)

Programmets finanspolitiska strategi syftar till att korrigera det alltför stora underskottet under 2006. Därefter väntas det offentliga underskottet fortsätta att förbättras under programperioden och hamna på 1,2 % av BNP 2009. Sänkningen av underskottet med 1,5 % av BNP mellan 2006 och 2009 fördelar sig nästan jämnt på inkomstökningar och utgiftsminskningar. På intäktssidan beräknas de samlade intäkterna öka med 0,75 % av BNP, främst tack vare indirekta skatter och sociala avgifter. På utgiftssidan beräknas de samlade utgifterna under samma period sjunka med cirka 0,75 % av BNP, varav 0,5 % avser lägre ränteutgifter. De primära utgifterna beräknas därför bara sjunka med 0,25 %. Sociala transfereringar beräknas öka med 0,5 %, vilket mer än väl täcks av minskningar på 0,75 % inom andra utgiftsslag, främst kollektiv konsumtion. Det primära överskottet väntas öka med cirka 1 procentenhet under programperioden och hamna på knappt 3 % av BNP 2009. Jämfört med det föregående programmet är målen för 2006–2008 i stort sett oförändrade, med samma makroekonomiska scenario. Däremot är korrigeringen under 2006 större, eftersom underskottet 2005 (5,2 % av BNP) är större än vad som beräknades i uppdateringen från december 2005 (4,3 % av BNP).

| (5) | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot förbättras från ett underskott på cirka 3,5 % av BNP 2006 till ett underskott på 1,75 % under programperiodens slutår 2009 (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Liksom i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet är programmets mål för de offentliga finansernas saldo på medellång sikt en jämvikt eller ett överskott i strukturella termer, vilket programmet inte syftar till att uppnå under programperioden. Eftersom målet är mer långtgående än minimiriktmärket (ett strukturellt underskott på cirka 1,5 % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet ligger inom det intervall som i pakten och uppförandekoden anges för medlemsstaterna som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II. Det är också en adekvat avspegling av skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot förbättras från ett underskott på cirka 3,5 % av BNP 2006 till ett underskott på 1,75 % under programperiodens slutår 2009 (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Liksom i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet är programmets mål för de offentliga finansernas saldo på medellång sikt en jämvikt eller ett överskott i strukturella termer, vilket programmet inte syftar till att uppnå under programperioden. Eftersom målet är mer långtgående än minimiriktmärket (ett strukturellt underskott på cirka 1,5 % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet ligger inom det intervall som i pakten och uppförandekoden anges för medlemsstaterna som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II. Det är också en adekvat avspegling av skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (6) | De risker som omgärdar prognoserna för de offentliga finanserna förefaller i stort sett uppväga varandra fram till 2007, men därefter kan utfallet för de offentliga finanserna bli sämre än i programmets beräkningar. Särskilt för 2008 och 2009 är programmets uppgifter om planerade åtgärder bristfälliga och programmet baseras på ett optimistiskt makroekonomiskt scenario. Fast inga avvikelser noterats de senaste två åren, pekar tidigare erfarenheter på att risken för överskridanden av utgifterna inte kan uteslutas under programperioden. Om de aviserade åtgärderna mot skattefusk skulle visa sig ineffektiva, kan även ett intäktsbortfall bli följden. |
| --- | --- |

(6)

De risker som omgärdar prognoserna för de offentliga finanserna förefaller i stort sett uppväga varandra fram till 2007, men därefter kan utfallet för de offentliga finanserna bli sämre än i programmets beräkningar. Särskilt för 2008 och 2009 är programmets uppgifter om planerade åtgärder bristfälliga och programmet baseras på ett optimistiskt makroekonomiskt scenario. Fast inga avvikelser noterats de senaste två åren, pekar tidigare erfarenheter på att risken för överskridanden av utgifterna inte kan uteslutas under programperioden. Om de aviserade åtgärderna mot skattefusk skulle visa sig ineffektiva, kan även ett intäktsbortfall bli följden.

| (7) | Mot bakgrund av denna riskbedömning är den finanspolitiska inriktningen i programmet förenlig med korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2006, som rådet rekommenderat. Emellertid verkar den finanspolitiska inriktningen inte erbjuda en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP, vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Åren efter att det alltför stora underskottet korrigerats, väntas Grekland ha fortsatt goda ekonomiska tider. Mot bakgrund av denna bedömning bör anpassningstakten mot programmets mål på medellång sikt ökas för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, särskilt efter 2007. I pakten anges att riktmärket för den årliga förbättringen av det strukturella saldot bör vara 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre i tider med dålig ekonomi. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av denna riskbedömning är den finanspolitiska inriktningen i programmet förenlig med korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2006, som rådet rekommenderat. Emellertid verkar den finanspolitiska inriktningen inte erbjuda en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP, vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Åren efter att det alltför stora underskottet korrigerats, väntas Grekland ha fortsatt goda ekonomiska tider. Mot bakgrund av denna bedömning bör anpassningstakten mot programmets mål på medellång sikt ökas för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, särskilt efter 2007. I pakten anges att riktmärket för den årliga förbättringen av det strukturella saldot bör vara 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre i tider med dålig ekonomi.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 104 % av BNP under 2006, vilket betydligt överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten gradvis sjunka med nästan 13 procentenheter av BNP under programperioden, medan stock- och flödesjusteringar snabbt minskar från och med 2007. Utvecklingen av skuldkvoten kan efter 2007 komma att bli mindre gynnsamt än i programmets beräkningar, med tanke på de optimistiska tillväxtprognoserna och ovannämnda risker för underskottsmålen. Mot bakgrund av denna riskbedömning verkar emellertid skuldkvotens minskning i riktning mot referensvärdet vara tillräcklig under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 104 % av BNP under 2006, vilket betydligt överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten gradvis sjunka med nästan 13 procentenheter av BNP under programperioden, medan stock- och flödesjusteringar snabbt minskar från och med 2007. Utvecklingen av skuldkvoten kan efter 2007 komma att bli mindre gynnsamt än i programmets beräkningar, med tanke på de optimistiska tillväxtprognoserna och ovannämnda risker för underskottsmålen. Mot bakgrund av denna riskbedömning verkar emellertid skuldkvotens minskning i riktning mot referensvärdet vara tillräcklig under programperioden.

| (9) | Det är osäkert vilka effekter befolkningens åldrande långsiktigt får på de offentliga finanserna i Grekland, eftersom långsiktiga beräkningar av pensionsutgifterna inte finns tillgängliga. Mycket sannolikt är dock att de ligger klart över EU-genomsnittet. Enligt de senast tillgängliga uppgifterna från 2002 års uppdatering av Greklands stabilitetsprogram, väntas på lång sikt en betydande ökning av pensionsutgifternas andel av BNP. De offentliga finansernas utgångsläge är visserligen bättre än 2005 men innebär en betydande risk för deras hållbarhet, redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Dessutom ligger bruttoskuldens nuvarande nivå klart över fördragets referensvärde och en minskning förutsätter höga primära överskott under en lång tidsperiod. I kombination med angelägna reformåtgärder för att bromsa den sannolikt betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. På det hela taget förefaller Grekland vara utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Bedömningen av hållbarheten på lång sikt skulle underlättas, om det fanns långsiktiga beräkningar av pensionsutgifterna. |
| --- | --- |

(9)

Det är osäkert vilka effekter befolkningens åldrande långsiktigt får på de offentliga finanserna i Grekland, eftersom långsiktiga beräkningar av pensionsutgifterna inte finns tillgängliga. Mycket sannolikt är dock att de ligger klart över EU-genomsnittet. Enligt de senast tillgängliga uppgifterna från 2002 års uppdatering av Greklands stabilitetsprogram, väntas på lång sikt en betydande ökning av pensionsutgifternas andel av BNP. De offentliga finansernas utgångsläge är visserligen bättre än 2005 men innebär en betydande risk för deras hållbarhet, redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Dessutom ligger bruttoskuldens nuvarande nivå klart över fördragets referensvärde och en minskning förutsätter höga primära överskott under en lång tidsperiod. I kombination med angelägna reformåtgärder för att bromsa den sannolikt betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. På det hela taget förefaller Grekland vara utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Bedömningen av hållbarheten på lång sikt skulle underlättas, om det fanns långsiktiga beräkningar av pensionsutgifterna.

| (10) | Stabilitetsprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 om genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt. Vidare ges ingen systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till. Frånsett 2007 tar stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna inte heller uttrycklig hänsyn till hur dessa påverkas av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet verkar dock ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet verkar flertalet åtgärder och insatser för 2007 i reformprogrammets genomföranderapport ha införts i 2007 års budgetlag, fast bristen på närmare uppgifter om åtgärderna och deras genomförande skapar viss oklarhet när det gäller effekterna på de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 om genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt. Vidare ges ingen systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till. Frånsett 2007 tar stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna inte heller uttrycklig hänsyn till hur dessa påverkas av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet verkar dock ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet verkar flertalet åtgärder och insatser för 2007 i reformprogrammets genomföranderapport ha införts i 2007 års budgetlag, fast bristen på närmare uppgifter om åtgärderna och deras genomförande skapar viss oklarhet när det gäller effekterna på de offentliga finanserna.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008.

| (12) | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (4) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. |
| --- | --- |

(12)

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (4) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram.

Rådet anser att programmet är förenligt med korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2006, efter en väsentlig konsolidering av de offentliga finanserna och med mycket goda tillväxtutsikter. Det förutser en utveckling mot målet för de offentliga finanserna på medellång sikt. Detta mål kommer emellertid inte att nås under programperioden. Konsolideringen grundar sig också på en väsentlig minskning av räntebördan och är förenad med vissa risker i och med att närmare uppgifter om vissa åtgärder efter 2007 endast delvis anges.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Grekland till följande:

| i) | Med beaktande av de ekonomiskt goda tiderna och efter korrigering av det alltför stora underskottet, stärka anpassningen till målet för de offentliga finanserna på medellång sikt samt se till att skuldkvoten minskar i motsvarande grad. |
| --- | --- |

i)

Med beaktande av de ekonomiskt goda tiderna och efter korrigering av det alltför stora underskottet, stärka anpassningen till målet för de offentliga finanserna på medellång sikt samt se till att skuldkvoten minskar i motsvarande grad.

| ii) | Fortsätta att förbättra budgetförfarandet genom att ytterligare öka insyn och öppenhet, konkretisera den finanspolitiska strategin i ett längre perspektiv och effektivt genomföra metoder för att övervaka och kontrollera primära utgifter. |
| --- | --- |

ii)

Fortsätta att förbättra budgetförfarandet genom att ytterligare öka insyn och öppenhet, konkretisera den finanspolitiska strategin i ett längre perspektiv och effektivt genomföra metoder för att övervaka och kontrollera primära utgifter.

| iii) | Med tanke på den mycket höga skuldnivån och väntade ökningen av åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att uppnå målet på medellång sikt, genom att kontrollera de offentliga pensions- och hälso-/sjukvårdsutgifterna och genom att beslutsamt genomföra ambitiösa reformer. Snarast möjligt ta fram långsiktiga beräkningar av åldersrelaterade utgifter. |
| --- | --- |

iii)

Med tanke på den mycket höga skuldnivån och väntade ökningen av åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att uppnå målet på medellång sikt, genom att kontrollera de offentliga pensions- och hälso-/sjukvårdsutgifterna och genom att beslutsamt genomföra ambitiösa reformer. Snarast möjligt ta fram långsiktiga beräkningar av åldersrelaterade utgifter.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2006 | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 |
| KOM nov. 2006 | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | i.u. |
| SP dec. 2005 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | 2,6 |
| KOM nov. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | i.u. |
| SP dec. 2005 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | i.u. |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2006 (5) | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 |
| KOM nov. 2006 (9) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | i.u. |
| SP dec. 2005 (5) | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov. 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,4 | i.u. |
| SP dec. 2005 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | – 0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 |
| KOM nov. 2006 | – 0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | i.u. |
| SP dec. 2005 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 (5) | – 5,6 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| KOM nov. 2006 | – 5,9 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,1 | i.u. |
| SP dec. 2005 (5) | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | i.u. |
| Strukturellt saldo (6)

  (i % av BNP) | SP dec. 2006 (7) | – 5,6 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| KOM nov. 20064 (8) | – 5,9 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,1 | i.u. |
| SP dec. 2005 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 |
| KOM nov. 2006 | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | i.u. |
| SP dec. 2005 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | i.u. |
| Källor:

  Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2006

3,7

4,0

3,9

4,0

4,1

KOM nov. 2006

3,7

3,8

3,7

3,7

i.u.

SP dec. 2005

3,6

3,8

3,8

4,0

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2006

3,5

3,3

3,0

2,8

2,6

KOM nov. 2006

3,5

3,3

3,3

3,3

i.u.

SP dec. 2005

3,5

3,2

3,0

2,7

i.u.

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2006 (5)

0,9

1,0

0,9

1,1

1,5

KOM nov. 2006 (9)

1,5

1,5

1,5

1,8

i.u.

SP dec. 2005 (5)

1,1

1,1

1,1

1,5

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

KOM nov. 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,6

– 2,4

i.u.

SP dec. 2005

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006

– 0,4

2,0

2,0

2,4

2,9

KOM nov. 2006

– 0,4

2,0

1,8

1,7

i.u.

SP dec. 2005

0,9

2,3

2,4

2,8

i.u.

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006 (5)

– 5,6

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

KOM nov. 2006

– 5,9

– 3,3

– 3,3

– 3,1

i.u.

SP dec. 2005 (5)

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

i.u.

Strukturellt saldo (6)

(i % av BNP)

SP dec. 2006 (7)

– 5,6

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

KOM nov. 20064 (8)

– 5,9

– 3,7

– 3,3

– 3,1

i.u.

SP dec. 2005

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2006

107,5

104,1

100,1

95,9

91,3

KOM nov. 2006

107,5

104,8

101,0

96,4

i.u.

SP dec. 2005

107,9

104,8

101,1

96,8

i.u.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Uppdateringen lades fram den 1 december, två veckor efter den tidsfrist som anges i uppförandekoden.

(3)  De grekiska myndigheterna har till Eurostat lämnat nya BNP-siffror för perioden 1995-2005 med en kraftig uppjustering av BNP-nivåerna. Denna översyn gjordes i samband med den återkommande bedömningen av förenligheten med Eurostats statistiska metoder. Eurostat granskar för närvarande dessa siffror. Greklands uppdaterade stabilitetsprogram och bedömningen av detta grundar sig på icke-reviderade BNP-siffror. Eurostat har hävt sin reservation mot Greklands tidigare budgetuppgifter.

(4)  I synnerhet saknas uppgifter om offentliga utgifter per verksamhetsområde, långsiktig hållbarhet och olika faktorers bidrag till den potentiella BNP-tillväxten.

(5)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(6)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (0,4 % av BNP 2006).

(8)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (0,4 % av BNP 2006).

(9)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,7 %, 3,8 %, 3,6 % respektive 3,5 % under perioden 2005–2008.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar

---

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/13

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

(2007/C 70/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2010.

| (2) | Programmet innehåller två olika scenarier för de makroekonomiska prognoserna och budgetprognoserna: ett ”lågt ”och ett ”högt”. Det ”låga ”scenariot, som ligger i linje med kommissionens höstprognos 2006, har betraktats som referensscenario vid bedömningen av budgetprognoserna. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller de antaganden det bygger på rimliga, även om de för 2006 ligger något i överkant. Reala BNP förutses öka med 2,25 % per år under programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också de vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

Programmet innehåller två olika scenarier för de makroekonomiska prognoserna och budgetprognoserna: ett ”lågt ”och ett ”högt”. Det ”låga ”scenariot, som ligger i linje med kommissionens höstprognos 2006, har betraktats som referensscenario vid bedömningen av budgetprognoserna. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller de antaganden det bygger på rimliga, även om de för 2006 ligger något i överkant. Reala BNP förutses öka med 2,25 % per år under programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också de vara realistiska.

| (3) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i de offentliga finanserna för 2006 uppgå till 2,7 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 2,9 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet (och ett slutligt resultat på 2,9 % av BNP för 2005). Även om antagandena om BNP-tillväxten är desamma i den föregående och den nya uppdateringen – i intervallet 2–2,5 % – står skatterna för en större del av tillväxten i den nya uppdateringen, eftersom den bygger på en högre privat konsumtion. Den förväntade minskningen av underskottet bygger dels på snabbare BNP-tillväxt (från 1,2 till cirka 2 %) som leder till ökade intäkter (cirka 5 miljarder EUR, dvs. 0,3 procentenheter av BNP), dels på avtagande takt i utgiftsökningarna. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i de offentliga finanserna för 2006 uppgå till 2,7 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 2,9 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet (och ett slutligt resultat på 2,9 % av BNP för 2005). Även om antagandena om BNP-tillväxten är desamma i den föregående och den nya uppdateringen – i intervallet 2–2,5 % – står skatterna för en större del av tillväxten i den nya uppdateringen, eftersom den bygger på en högre privat konsumtion. Den förväntade minskningen av underskottet bygger dels på snabbare BNP-tillväxt (från 1,2 till cirka 2 %) som leder till ökade intäkter (cirka 5 miljarder EUR, dvs. 0,3 procentenheter av BNP), dels på avtagande takt i utgiftsökningarna.

| (4) | Programmet är en del av de franska myndigheternas övergripande strategi för ett nationellt åtagande att minska skuldsättningen, och det presenteras som ett flerårigt program för skuldminskning som syftar till balans i de offentliga finanserna och en skuldsättningsgrad under 60 % av BNP senast 2010. Det nominella underskottet förutses minska kontinuerligt, men med tyngdpunkt på slutet av programperioden, från 2,7 % av BNP 2006 (2,5 % 2007) till 0 % av BNP 2010, dvs. en sammanlagd minskning med 2,7 procentenheter av BNP. Det primära underskottet, 0,1 % av BNP 2006, kommer enligt programmet att vändas till ett överskott från och med 2007 och nå 2,5 % av BNP 2010. Den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna är ”utgiftsbaserad”, dvs. den bygger på fleråriga mål för ökningen av de offentliga utgifterna som leder till en minskning av kvoten mellan (de primära) utgifterna och BNP med nästan 3 procentenheter av BNP under perioden. I förhållande till det tidigare programmet bekräftar den nya uppdateringen i stort den planerade anpassningen av de offentliga finanserna mot bakgrund av ett så gott som oförändrat makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

(4)

Programmet är en del av de franska myndigheternas övergripande strategi för ett nationellt åtagande att minska skuldsättningen, och det presenteras som ett flerårigt program för skuldminskning som syftar till balans i de offentliga finanserna och en skuldsättningsgrad under 60 % av BNP senast 2010. Det nominella underskottet förutses minska kontinuerligt, men med tyngdpunkt på slutet av programperioden, från 2,7 % av BNP 2006 (2,5 % 2007) till 0 % av BNP 2010, dvs. en sammanlagd minskning med 2,7 procentenheter av BNP. Det primära underskottet, 0,1 % av BNP 2006, kommer enligt programmet att vändas till ett överskott från och med 2007 och nå 2,5 % av BNP 2010. Den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna är ”utgiftsbaserad”, dvs. den bygger på fleråriga mål för ökningen av de offentliga utgifterna som leder till en minskning av kvoten mellan (de primära) utgifterna och BNP med nästan 3 procentenheter av BNP under perioden. I förhållande till det tidigare programmet bekräftar den nya uppdateringen i stort den planerade anpassningen av de offentliga finanserna mot bakgrund av ett så gott som oförändrat makroekonomiskt scenario.

| (5) | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) har beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden och väntas förbättras från ett underskott på cirka 2,5 % av BNP 2006 till ett överskott på cirka 0,25 % i slutet av programperioden (2010). Som i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är det medelfristiga målet en balanserad situation i strukturella termer som enligt programmet skall nås senast 2010. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktvärdet (ett beräknat underskott på cirka 1,5 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM II, och det avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten. |
| --- | --- |

(5)

Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) har beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden och väntas förbättras från ett underskott på cirka 2,5 % av BNP 2006 till ett överskott på cirka 0,25 % i slutet av programperioden (2010). Som i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är det medelfristiga målet en balanserad situation i strukturella termer som enligt programmet skall nås senast 2010. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktvärdet (ett beräknat underskott på cirka 1,5 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM II, och det avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten.

| (6) | Riskerna för budgetberäkningarna i programmet förefaller i stort sett uppväga varandra under den närmaste tiden (fram till 2008) men resultaten för de offentliga finanserna kan bli sämre än vad som förutses i programmet under de senare åren. När det gäller den närmaste tiden bygger anpassningen i huvudsak på en förstärkt utgiftskontroll på statlig nivå som stöds av det gradvisa genomförandet av den nya grundlagen om budgetpropositioner (2) och resultaten av revisionen av genomförandet av moderniseringarna, och den är trovärdig, även om utvecklingen av de lokala myndigheternas utgifter är en riskfaktor. För de senare åren finns det en risk för att den planerade ambitiösa anpassningen inte kan uppnås fullt ut. I själva verket kommer den planerade stränga begränsningen antagligen att kräva ytterligare åtgärder som inte beskrivs i programmet, även om de tidigare meriterna när det gäller iakttagandet av utgiftsnormer på statlig nivå är goda. Mer generellt gör de tidigare erfarenheterna av iakttagandet av övergripande utgiftstak för de statliga utgifterna, en grundbult i Frankrikes strategi för konsolideringen av de offentliga finanserna, i kombination med bristen på mekanismer för att genomdriva normer, särskilt för lokala myndigheterna, att risken för en negativ utveckling är att bedöma som betydande. Mekanismer har skapats för att utveckla dialogen bland dem som förvaltar de offentliga utgifterna i syfte att bättre kontrollera utgifterna på alla nivåer. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna för budgetberäkningarna i programmet förefaller i stort sett uppväga varandra under den närmaste tiden (fram till 2008) men resultaten för de offentliga finanserna kan bli sämre än vad som förutses i programmet under de senare åren. När det gäller den närmaste tiden bygger anpassningen i huvudsak på en förstärkt utgiftskontroll på statlig nivå som stöds av det gradvisa genomförandet av den nya grundlagen om budgetpropositioner (2) och resultaten av revisionen av genomförandet av moderniseringarna, och den är trovärdig, även om utvecklingen av de lokala myndigheternas utgifter är en riskfaktor. För de senare åren finns det en risk för att den planerade ambitiösa anpassningen inte kan uppnås fullt ut. I själva verket kommer den planerade stränga begränsningen antagligen att kräva ytterligare åtgärder som inte beskrivs i programmet, även om de tidigare meriterna när det gäller iakttagandet av utgiftsnormer på statlig nivå är goda. Mer generellt gör de tidigare erfarenheterna av iakttagandet av övergripande utgiftstak för de statliga utgifterna, en grundbult i Frankrikes strategi för konsolideringen av de offentliga finanserna, i kombination med bristen på mekanismer för att genomdriva normer, särskilt för lokala myndigheterna, att risken för en negativ utveckling är att bedöma som betydande. Mekanismer har skapats för att utveckla dialogen bland dem som förvaltar de offentliga utgifterna i syfte att bättre kontrollera utgifterna på alla nivåer.

| (7) | Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att de redovisade finanspolitiska åtgärderna inte är tillräckliga för att det medelfristiga målet skall kunna uppnås senast 2010, så som förutses i programmet. Programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot slutet av perioden, troligast från 2009, som motverkar riskerna för att referensvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP skall överskridas, förutsatt att konjunktursvängningarna ligger inom normala gränser. Med undantag av 2007 ligger takten i anpassningen mot programmets mål på medellång sikt i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att riktmärket för den årliga förbättringen av det strukturella saldot bör vara 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre i tider med dålig ekonomi. Även om Frankrike först nyligen har rättat till sitt alltför stora underskott, skulle den planerade anpassningen för 2007 vara begränsad till beräknade 0,3 procentenheter av BNP, trots att den ekonomiska situationen inte kan karakteriseras som ”dåliga tider ”och skatteelasticiteten till och med indikerar ”goda tider”. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att de redovisade finanspolitiska åtgärderna inte är tillräckliga för att det medelfristiga målet skall kunna uppnås senast 2010, så som förutses i programmet. Programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot slutet av perioden, troligast från 2009, som motverkar riskerna för att referensvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP skall överskridas, förutsatt att konjunktursvängningarna ligger inom normala gränser. Med undantag av 2007 ligger takten i anpassningen mot programmets mål på medellång sikt i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att riktmärket för den årliga förbättringen av det strukturella saldot bör vara 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre i tider med dålig ekonomi. Även om Frankrike först nyligen har rättat till sitt alltför stora underskott, skulle den planerade anpassningen för 2007 vara begränsad till beräknade 0,3 procentenheter av BNP, trots att den ekonomiska situationen inte kan karakteriseras som ”dåliga tider ”och skatteelasticiteten till och med indikerar ”goda tider”.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 64,6 % av BNP år 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med 6,5 procentenheter under loppet av programperioden. Skuldkvotens utveckling kan komma att bli mindre gynnsam än prognostiserat under slutet av programperioden på grund av dels de nyss nämnda riskerna för att målen för de offentliga finanserna inte kommer att uppnås, dels ovissheten om huruvida försäljningen av icke-strategiska tillgångar, som tenderar att bli större än det historiska genomsnittet, kommer att förverkligas. Mot bakgrund av riskbedömningen förefaller skuldkvoten komma att minskas i tillräcklig grad och närma sig referensvärdet under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 64,6 % av BNP år 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med 6,5 procentenheter under loppet av programperioden. Skuldkvotens utveckling kan komma att bli mindre gynnsam än prognostiserat under slutet av programperioden på grund av dels de nyss nämnda riskerna för att målen för de offentliga finanserna inte kommer att uppnås, dels ovissheten om huruvida försäljningen av icke-strategiska tillgångar, som tenderar att bli större än det historiska genomsnittet, kommer att förverkligas. Mot bakgrund av riskbedömningen förefaller skuldkvoten komma att minskas i tillräcklig grad och närma sig referensvärdet under programperioden.

| (9) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är något mindre i Frankrike än genomsnittet i EU, och pensionskostnaderna står inför en något mindre ökning än i de flesta andra länderna till följd av de redan beslutade pensionsreformerna. I inledningen av programperioden är situationen för de offentliga finanserna, trots att den förbättrats sedan 2005, fortfarande sådan att det föreligger en risk för deras hållbarhet, också innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskulden fördragets referensvärde. En ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna skulle bidra till att minska riskerna för dessas hållbarhet, och om vinsterna av pensionsreformen bevaras och möjligen ökas skulle riskerna minskas ytterligare. Sammantaget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara medelstora i Frankrike. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är något mindre i Frankrike än genomsnittet i EU, och pensionskostnaderna står inför en något mindre ökning än i de flesta andra länderna till följd av de redan beslutade pensionsreformerna. I inledningen av programperioden är situationen för de offentliga finanserna, trots att den förbättrats sedan 2005, fortfarande sådan att det föreligger en risk för deras hållbarhet, också innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskulden fördragets referensvärde. En ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna skulle bidra till att minska riskerna för dessas hållbarhet, och om vinsterna av pensionsreformen bevaras och möjligen ökas skulle riskerna minskas ytterligare. Sammantaget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara medelstora i Frankrike.

| (10) | Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av Frankrikes nationella reformprogram från oktober 2006 inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Även om det emellertid inte ger någon systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste reformer som planeras enligt det nationella reformprogrammet kommer att ge upphov till, förefaller prognoserna för de offentliga finanserna beakta följderna för de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet förefaller också vara förenliga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. Programmet uppvisar i synnerhet åtgärder för att öka den potentiella tillväxten, såsom moderniseringen av arbetsmarknaden men även en viss innovation inom industri- och forskningspolitiken |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av Frankrikes nationella reformprogram från oktober 2006 inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Även om det emellertid inte ger någon systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste reformer som planeras enligt det nationella reformprogrammet kommer att ge upphov till, förefaller prognoserna för de offentliga finanserna beakta följderna för de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet förefaller också vara förenliga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. Programmet uppvisar i synnerhet åtgärder för att öka den potentiella tillväxten, såsom moderniseringen av arbetsmarknaden men även en viss innovation inom industri- och forskningspolitiken

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram finns det vissa luckor i de obligatoriska och frivilliga uppgifterna (3). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram finns det vissa luckor i de obligatoriska och frivilliga uppgifterna (3).

Rådet välkomnar att programmet, efter korrigeringen av det alltför stora underskottet och under en tid av stark tillväxt av intäkterna, prioriterar skuldminskning och en utveckling mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna genom en utgiftsbaserad anpassning, som dock har sin tyngdpunkt något förskjuten mot slutet av programperioden. Det finns risker för uppnåendet av målen för de offentliga finanserna, särskilt under slutet av perioden.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanar rådet Frankrike att

| i) | utnyttja de stabila tillväxtutsikterna och den positiva grundläggande effekten av ett resultat för 2006 som blev starkare än väntat för att tidigarelägga insatser för anpassning i riktning mot det medelfristiga målet och fortsätta en ambitiöst strukturell anpassning under kommande år i syfte att uppnå programmets medelfristiga mål senast under 2010 som planerat och därigenom minska skuldsättningen samt förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet; särskilt bör budgeten för 2007 genomföras fullt ut och effektivt och varje tillfälle bör tillvaratas för att öka den strukturella anpassningen, |
| --- | --- |

i)

utnyttja de stabila tillväxtutsikterna och den positiva grundläggande effekten av ett resultat för 2006 som blev starkare än väntat för att tidigarelägga insatser för anpassning i riktning mot det medelfristiga målet och fortsätta en ambitiöst strukturell anpassning under kommande år i syfte att uppnå programmets medelfristiga mål senast under 2010 som planerat och därigenom minska skuldsättningen samt förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet; särskilt bör budgeten för 2007 genomföras fullt ut och effektivt och varje tillfälle bör tillvaratas för att öka den strukturella anpassningen,

| ii) | stärka övervakningen och genomförandet av de bestämmelser som reglerar utgiftstillväxten inom samtliga delsektorer av den offentliga sektorn i syfte att säkerställa att de ambitiösa fleråriga utgiftstaken iakttas. |
| --- | --- |

ii)

stärka övervakningen och genomförandet av de bestämmelser som reglerar utgiftstillväxten inom samtliga delsektorer av den offentliga sektorn i syfte att säkerställa att de ambitiösa fleråriga utgiftstaken iakttas.

Jämförelse av utvecklingen av och prognoserna för de offentliga finanserna

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2006 | 1,2 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2006 | 1,2 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | – | – |
| SP jan. 2006 | 1,5-2,0 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 | – |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | – | – |
| SP jan. 2006 | 1,9 | 1,8 | 1 | 1 | 1 | – |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2006 (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,9 | – | – |
| SP jan. 2006 (4) | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 | – |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 |
| KOM nov. 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,2 | – | – |
| SP jan. 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 | – |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 |
| KOM nov. 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | – | – |
| SP jan. 2006 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 | – |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 (4) | – 2,5 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| KOM nov. 2006 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,3 | – 1,8 | – | – |
| SP jan. 2006 (4) | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | – |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | SP dec. 2006 (6) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| KOM nov 2006 (7) | – 3,1 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,8 | – | – |
| SP jan. 2006 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | – |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 66,6 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 |
| KOM nov. 2006 | 66,6 | 64,7 | 63,9 | 63,3 | – | – |
| SP jan. 2006 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 | – |
| Källor:

  Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2006

1,2

2,0-2,5

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

KOM nov. 2006

1,2

2,2

2,3

2,1

–

–

SP jan. 2006

1,5-2,0

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

–

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2006

1,9

2,0

1,9

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

1,9

2,0

1,8

1,9

–

–

SP jan. 2006

1,9

1,8

1 Formula

1 Formula

1 Formula

–

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2006 (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

KOM nov. 2006 (8)

– 0,8

– 0,8

– 0,7

– 0,9

–

–

SP jan. 2006 (4)

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

–

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

KOM nov. 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,6

– 2,2

–

–

SP jan. 2006

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

–

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006

– 0,2

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

KOM nov. 2006

– 0,2

– 0,1

0,0

0,4

–

–

SP jan. 2006

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

–

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006 (4)

– 2,5

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

KOM nov. 2006

– 2,5

– 2,3

– 2,3

– 1,8

–

–

SP jan. 2006 (4)

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

–

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

SP dec. 2006 (6)

– 3,0

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

KOM nov 2006 (7)

– 3,1

– 2,6

– 2,3

– 1,8

–

–

SP jan. 2006

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

–

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2006

66,6

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

KOM nov. 2006

66,6

64,7

63,9

63,3

–

–

SP jan. 2006

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

–

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Den nya grundlagen om budgetpropositioner (Loi organique sur les lois de finance – LOLF) tillämpades för första gången 2006 och syftar till att skapa större överblickbarhet och effektivitet i förvaltningen av de offentliga utgifterna.

(3)  Bland annat lämnas inga uppgifter om den statliga konsumtionen och de korta och långa räntorna (för åren 2008–2010).

(4)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (0,5 % av BNP 2005 och 0,1 % 2006, därefter 0 %, som alla minskar underskottet).

(7)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (0,6 % av BNP 2005 och 0,2 % 2006, därefter 0 %, som alla minskar underskottet).

(8)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,0 %, 2,2 %, 2,2 % respektive 2,3 % under perioden 2005–2008.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/17

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2011

(2007/C 70/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 februari 2007 granskade rådet Italiens uppdaterade stabilitetsprogram som omfattar perioden 2006–2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2007 granskade rådet Italiens uppdaterade stabilitetsprogram som omfattar perioden 2006–2011.

| (2) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten till en början minska från 1,6 % 2006 till 1,3 % 2007. Därefter kommer den ekonomiska tillväxten gradvis att återhämta sig och nå 1,7 % 2011. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna förefaller vara tilltagna i underkant för programmets sista år. |
| --- | --- |

(2)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten till en början minska från 1,6 % 2006 till 1,3 % 2007. Därefter kommer den ekonomiska tillväxten gradvis att återhämta sig och nå 1,7 % 2011. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna förefaller vara tilltagna i underkant för programmets sista år.

| (3) | I 2006 års uppdatering av stabilitetsprogrammet beräknades underskottet under 2006 uppgå till 5,7 % av BNP (2). Detta skall jämföras med 4,7 % av BNP i kommissionens höstprognos 2006. I kommissionens scenario beaktas inte den avvikelse med 0,9 % av BNP som följer av en annullering av järnvägsföretagets skulder för projektet med höghastighetståg (Ferrovie dello Stato – RFI/TAV) (3), enligt ett beslut som fattades under budgetgenomförandets slutfas. Således är kommissionens höstprognos för den offentliga sektorns underskott högre än de 3,5 % av BNP som anges i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Skillnaden på 1,2 % av BNP förklaras i huvudsak av skillnaden vad gäller engångsåtgärdernas påverkan (0,8 % av BNP) och den permanenta negativa påverkan till följd av EG-domstolens beslut om mervärdesskatt på företagsbilar (ungefär 0,4 % av BNP). |
| --- | --- |

(3)

I 2006 års uppdatering av stabilitetsprogrammet beräknades underskottet under 2006 uppgå till 5,7 % av BNP (2). Detta skall jämföras med 4,7 % av BNP i kommissionens höstprognos 2006. I kommissionens scenario beaktas inte den avvikelse med 0,9 % av BNP som följer av en annullering av järnvägsföretagets skulder för projektet med höghastighetståg (Ferrovie dello Stato – RFI/TAV) (3), enligt ett beslut som fattades under budgetgenomförandets slutfas. Således är kommissionens höstprognos för den offentliga sektorns underskott högre än de 3,5 % av BNP som anges i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Skillnaden på 1,2 % av BNP förklaras i huvudsak av skillnaden vad gäller engångsåtgärdernas påverkan (0,8 % av BNP) och den permanenta negativa påverkan till följd av EG-domstolens beslut om mervärdesskatt på företagsbilar (ungefär 0,4 % av BNP).

| (4) | Strategin för de offentliga finanserna i programmet syftar till att korrigera det alltför stora underskottet under 2007 (underskottet väntas minska till 2,8 % av BNP) huvudsakligen med åtgärder av varaktig natur. Därefter väntas saldot i de offentliga finanserna att fortsätta att stadigt förbättras under programperioden, för att sedan vända till ett positivt resultat på 0,1 % av BNP under 2011. Det primära saldot väntas bli bättre och förändras från – 0.9 % av BNP 2006 till 5 % 2011. Fram till 2007 är anpassningen huvudsakligen inkomstbaserad. Efter 2007 begränsas uppgifterna till storleken på den korrigering som krävs för att nå målen för de offentliga finanserna i förhållande till utvecklingen. Jämfört med det föregående programmet är målen från och med 2007 i stort sett oförändrade mot bakgrund av ett något mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario men, då underskottet är mycket högre under 2006, blir anpassningen under 2007 också större. |
| --- | --- |

(4)

Strategin för de offentliga finanserna i programmet syftar till att korrigera det alltför stora underskottet under 2007 (underskottet väntas minska till 2,8 % av BNP) huvudsakligen med åtgärder av varaktig natur. Därefter väntas saldot i de offentliga finanserna att fortsätta att stadigt förbättras under programperioden, för att sedan vända till ett positivt resultat på 0,1 % av BNP under 2011. Det primära saldot väntas bli bättre och förändras från – 0.9 % av BNP 2006 till 5 % 2011. Fram till 2007 är anpassningen huvudsakligen inkomstbaserad. Efter 2007 begränsas uppgifterna till storleken på den korrigering som krävs för att nå målen för de offentliga finanserna i förhållande till utvecklingen. Jämfört med det föregående programmet är målen från och med 2007 i stort sett oförändrade mot bakgrund av ett något mindre gynnsamt makroekonomiskt scenario men, då underskottet är mycket högre under 2006, blir anpassningen under 2007 också större.

| (5) | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter avdrag för engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat i enlighet med den allmänt vedertagna metoden väntas förbättras från ett underskott på ungefär 4 % av BNP under 2006 till ett överskott på 0,25 % i slutet av programperioden (2011). Liksom i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är det mål för de offentliga finanserna på medellång sikt som läggs fram i programmet ett balanserat struktursaldo, som man i programmet avser att uppnå senast i slutet av programperioden. I den föregående uppdateringen av programmet planerade man inte att nå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt inom programperioden (vilken upphörde under 2009). Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än riktmärket (för vilken målnivån är ett underskott på ungefär 1,5 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Målet på medellång sikt ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och för medlemsstater som deltar i ERM II, och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter avdrag för engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat i enlighet med den allmänt vedertagna metoden väntas förbättras från ett underskott på ungefär 4 % av BNP under 2006 till ett överskott på 0,25 % i slutet av programperioden (2011). Liksom i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är det mål för de offentliga finanserna på medellång sikt som läggs fram i programmet ett balanserat struktursaldo, som man i programmet avser att uppnå senast i slutet av programperioden. I den föregående uppdateringen av programmet planerade man inte att nå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt inom programperioden (vilken upphörde under 2009). Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än riktmärket (för vilken målnivån är ett underskott på ungefär 1,5 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Målet på medellång sikt ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och för medlemsstater som deltar i ERM II, och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli bättre än vad som anges i programmet för 2006, men sämre än vad som anges i programmet efter 2007. Under 2007 verkar de prognosrisker som omgärdar programmets beräkningar i fråga om de offentliga finanserna i stort sett uppväga varandra. Vad gäller de positiva inslagen kan underskottet under 2006, med tanke på in- och utbetalningarnas utveckling komma att bli lägre än de beräknade 5,7 % av BNP, vilket leder till en bättre utgångspunkt än väntat under 2007. Emellertid finns det risker kopplade till effektivitet för några av de åtgärder som ingår i 2007 års budget. Risker i samband med de offentliga finanserna på medellång sikt kan inte uteslutas, särskilt de som härrör från upprepade överskridanden av sjukvårdsutgifter. Dessutom ges inga närmare uppgifter om anpassningsstrategin efter 2007, vilket ökar riskerna kopplade till den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli bättre än vad som anges i programmet för 2006, men sämre än vad som anges i programmet efter 2007. Under 2007 verkar de prognosrisker som omgärdar programmets beräkningar i fråga om de offentliga finanserna i stort sett uppväga varandra. Vad gäller de positiva inslagen kan underskottet under 2006, med tanke på in- och utbetalningarnas utveckling komma att bli lägre än de beräknade 5,7 % av BNP, vilket leder till en bättre utgångspunkt än väntat under 2007. Emellertid finns det risker kopplade till effektivitet för några av de åtgärder som ingår i 2007 års budget. Risker i samband med de offentliga finanserna på medellång sikt kan inte uteslutas, särskilt de som härrör från upprepade överskridanden av sjukvårdsutgifter. Dessutom ges inga närmare uppgifter om anpassningsstrategin efter 2007, vilket ökar riskerna kopplade till den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna.

| (7) | Med hänsyn tagen till dessa risker förefaller programmets finanspolitiska inriktning i stort sett vara förenlig med den korrigering av det alltför stora underskottet till 2007 som rådet rekommenderat, under förutsättning att åtgärderna i budgeten fullständigt och effektivt genomförs. På det hela taget finns det risker för att den under 2007 planerade strukturella anpassningen på 1,25 % av BNP kan komma att bli sämre än väntat. Tillgängliga uppgifter pekar dock på att den strukturella anpassningen för 2006 varit bättre än väntad (0,25 % av BNP) och kan leda till att överföringen till 2007 blir bättre. Det är inte uppenbart att programmets finanspolitiska inriktning ger en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna att överskrida underskottströskeln på 3 % av BNP under normala konjunktursvängningar före 2010. Det är inte heller uppenbart att den är tillräcklig för att säkerställa att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt uppnås inom programperioden i enlighet med programmets mål. Programmets anpassningstakt mot målet på medellång sikt överensstämmer i stort sett med stabilitets- och tillväxtpakten under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke ligga på 0,5 % av BNP, och korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. |
| --- | --- |

(7)

Med hänsyn tagen till dessa risker förefaller programmets finanspolitiska inriktning i stort sett vara förenlig med den korrigering av det alltför stora underskottet till 2007 som rådet rekommenderat, under förutsättning att åtgärderna i budgeten fullständigt och effektivt genomförs. På det hela taget finns det risker för att den under 2007 planerade strukturella anpassningen på 1,25 % av BNP kan komma att bli sämre än väntat. Tillgängliga uppgifter pekar dock på att den strukturella anpassningen för 2006 varit bättre än väntad (0,25 % av BNP) och kan leda till att överföringen till 2007 blir bättre. Det är inte uppenbart att programmets finanspolitiska inriktning ger en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna att överskrida underskottströskeln på 3 % av BNP under normala konjunktursvängningar före 2010. Det är inte heller uppenbart att den är tillräcklig för att säkerställa att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt uppnås inom programperioden i enlighet med programmets mål. Programmets anpassningstakt mot målet på medellång sikt överensstämmer i stort sett med stabilitets- och tillväxtpakten under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke ligga på 0,5 % av BNP, och korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder.

| (8) | Skuldkvoten brutto uppskattas officiellt ha nått 107,6 % av BNP under 2006, vilket betydligt överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten gradvis minska till ungefär 98 % av BNP under 2011. Mot bakgrund av utvecklingen av in- och utbetalningarna blir skuldkvotens utveckling sannolikt mer gynnsam än vad som beräknades i 2006 års program. Riskerna i samband med skuldens beräknade utveckling förefaller i stort sett vara balanserade under 2007. Efter 2007 leder bristen på närmare uppgifter om anpassningsstrategin till en ökning av de risker som är kopplade till den planerade skuldminskningen. Mot bakgrund av denna riskbedömning skulle minskningen av skuldkvoten i riktning mot referensvärdet kunna visa sig vara otillräcklig under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Skuldkvoten brutto uppskattas officiellt ha nått 107,6 % av BNP under 2006, vilket betydligt överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten gradvis minska till ungefär 98 % av BNP under 2011. Mot bakgrund av utvecklingen av in- och utbetalningarna blir skuldkvotens utveckling sannolikt mer gynnsam än vad som beräknades i 2006 års program. Riskerna i samband med skuldens beräknade utveckling förefaller i stort sett vara balanserade under 2007. Efter 2007 leder bristen på närmare uppgifter om anpassningsstrategin till en ökning av de risker som är kopplade till den planerade skuldminskningen. Mot bakgrund av denna riskbedömning skulle minskningen av skuldkvoten i riktning mot referensvärdet kunna visa sig vara otillräcklig under programperioden.

| (9) | De långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande i Italien är mindre än genomsnittet för EU, då pensionsutgifterna uppvisar en mer begränsad ökning än genomsnittet i EU, till följd av de pensionsreformer som införts – under antagandet att dessa fullständigt genomförs – och som särskilt omfattar planerade återkommande försäkringstekniska regleringar i enlighet med den förväntade livslängden. En ökning av sysselsättningsgraden, särskilt för äldre arbetstagare, skulle förbättra arbetstagarnas framtida pensioner och bidra till pensionsreformernas framgång. Utgångsläget vad gäller de offentliga finanserna utgör, trots vissa förbättringar jämfört med 2005, en risk i fråga om dessa finansers hållbarhet redan innan de långsiktiga effekterna av den åldrande befolkningen bedöms. Vidare ligger bruttoskulden för närvarande långt över fördragets referensvärde och en minskning av den kräver att höga primära överskott uppnås och bibehålls under en lång period. Italien förefaller på det hela taget vara utsatt för medelstora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande i Italien är mindre än genomsnittet för EU, då pensionsutgifterna uppvisar en mer begränsad ökning än genomsnittet i EU, till följd av de pensionsreformer som införts – under antagandet att dessa fullständigt genomförs – och som särskilt omfattar planerade återkommande försäkringstekniska regleringar i enlighet med den förväntade livslängden. En ökning av sysselsättningsgraden, särskilt för äldre arbetstagare, skulle förbättra arbetstagarnas framtida pensioner och bidra till pensionsreformernas framgång. Utgångsläget vad gäller de offentliga finanserna utgör, trots vissa förbättringar jämfört med 2005, en risk i fråga om dessa finansers hållbarhet redan innan de långsiktiga effekterna av den åldrande befolkningen bedöms. Vidare ligger bruttoskulden för närvarande långt över fördragets referensvärde och en minskning av den kräver att höga primära överskott uppnås och bibehålls under en lång period. Italien förefaller på det hela taget vara utsatt för medelstora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av den totala effekten av rapporten om genomförandet från oktober 2006 om det nationella reformprogrammet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Det ger viss information om de direkta offentliga kostnaderna eller besparingarna för de viktigaste reformer som planeras i det nationella reformprogrammet och dess prognoser för de offentliga finanserna verkar ta hänsyn till påverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet förefaller överensstämma med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. I båda programmen behandlas frågan om de offentliga finansernas hållbarhet och planerna på att minska skattekilen på arbete under 2007–2008. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av den totala effekten av rapporten om genomförandet från oktober 2006 om det nationella reformprogrammet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Det ger viss information om de direkta offentliga kostnaderna eller besparingarna för de viktigaste reformer som planeras i det nationella reformprogrammet och dess prognoser för de offentliga finanserna verkar ta hänsyn till påverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet förefaller överensstämma med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. I båda programmen behandlas frågan om de offentliga finansernas hållbarhet och planerna på att minska skattekilen på arbete under 2007–2008.

| (11) | Programmets strategi för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets strategi för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| (12) | Beträffande de uppgiftskrav som fastställs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammen, finns brister i programmet både vad gäller de obligatoriska och de frivilliga uppgifterna (4) som behöver åtgärdas när det gäller framtida program. |
| --- | --- |

(12)

Beträffande de uppgiftskrav som fastställs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammen, finns brister i programmet både vad gäller de obligatoriska och de frivilliga uppgifterna (4) som behöver åtgärdas när det gäller framtida program.

Rådet finner att programmet är förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet till 2007, under förutsättning att 2007 års budget fullständigt och effektivt genomförs. Efter 2007 överensstämmer den planerade anpassningen med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, och bör göra det möjligt att nå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt vid programperiodens slut. Inga närmare uppgifter lämnas dock om anpassningsstrategin, vilket i sig självt utgör en risk när det gäller att nå målen för de offentliga finanserna efter 2007 och hindrar en korrekt bedömning av konsolideringsstrategin.

Mot bakgrund av denna bedömning och rekommendationen enligt artikel 104.7 av den 28 juli 2005, uppmanar rådet Italien

| i) | att genomföra den planerade finanspolitiska konsolideringen under 2007 för att korrigera situationen med ett alltför stort underskott i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7, |
| --- | --- |

i)

att genomföra den planerade finanspolitiska konsolideringen under 2007 för att korrigera situationen med ett alltför stort underskott i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7,

| ii) | att utnyttja budgetutvecklingen, som är bättre än förväntat, till att minska underskottet och se till att det, efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats, sker tillräckliga framsteg mot målet för de offentliga finanserna på medellång sikt så att det kan uppnås senast vid programperiodens slut, och säkerställa att skuldkvoten minskas i enlighet därmed, |
| --- | --- |

ii)

att utnyttja budgetutvecklingen, som är bättre än förväntat, till att minska underskottet och se till att det, efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats, sker tillräckliga framsteg mot målet för de offentliga finanserna på medellång sikt så att det kan uppnås senast vid programperiodens slut, och säkerställa att skuldkvoten minskas i enlighet därmed,

| iii) | att, mot bakgrund av den mycket höga skuldnivån, fullständigt genomföra de antagna pensionsreformerna inklusive genomförandet av de planerade återkommande försäkringstekniska regleringarna i överensstämmelse med den förväntade livslängden för att undvika betydande ökningar av åldersrelaterade utgifter, och |
| --- | --- |

iii)

att, mot bakgrund av den mycket höga skuldnivån, fullständigt genomföra de antagna pensionsreformerna inklusive genomförandet av de planerade återkommande försäkringstekniska regleringarna i överensstämmelse med den förväntade livslängden för att undvika betydande ökningar av åldersrelaterade utgifter, och

| iv) | att förbättra budgetgenomförandet genom att öka dess öppenhet, och mer i detalj ange de finanspolitiska åtgärderna i ett längre tidsperspektiv och effektivt genomföra mekanismer för att övervaka och kontrollera utgifterna, särskilt sjukvårdsutgifter. |
| --- | --- |

iv)

att förbättra budgetgenomförandet genom att öka dess öppenhet, och mer i detalj ange de finanspolitiska åtgärderna i ett längre tidsperspektiv och effektivt genomföra mekanismer för att övervaka och kontrollera utgifterna, särskilt sjukvårdsutgifter.

Jämförelse av nyckeltal: makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2006 | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | uppgift saknas | uppgift saknas | uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | uppgift saknas | uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2006 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | uppgift saknas | uppgift saknas | uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | n.d. | n.d. |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2006 (5) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| KOM nov. 2006 (9) | – 1,4 | – 1,0 | – 1,0 | – 1,1 | uppgift saknas | uppgift saknas | uppgift saknas |
| SP dec. 2005 (5) | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | uppgift saknas | uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 (11) | – 4,1 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| KOM nov. 2006 | – 4,1 | – 4,7 | – 2,9 | – 3,1 | uppgift saknas | uppgift saknas | uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 | uppgift saknas | uppgift saknas |
| Primärt saldo (10)

  (i % av BNP) | SP dec. 2006 (11) | 0,7 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| KOM nov. 2006 | 0,5 | – 0,1 | 1,8 | 1,7 | uppgift saknas | uppgift saknas | uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | uppgift saknas | uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 (5)
   (11) | – 3,5 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 | – 3,4 | – 4,1 | – 2,4 | – 2,5 | uppgift saknas | uppgift saknas | uppgift saknas |
| SP dec. 2005 (5) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | uppgift saknas | uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (6)

  (i % av BNP) | SP dec. 2006 (5)
   (7) | – 4,0 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 3,9 | – 3,6 | – 2,5 | – 2,6 | uppgift saknas | uppgift saknas | uppgift saknas |
| SP dec. 2005 (5) | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | uppgift saknas | uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| KOM nov. 2006 | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | uppgift saknas | uppgift saknas | uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | uppgift saknas | uppgift saknas |
| Källa:

  Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM), samt kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2006

0,0

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

KOM nov. 2006

0,0

1,7

1,4

1,4

uppgift saknas

uppgift saknas

uppgift saknas

SP dec. 2005

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

uppgift saknas

uppgift saknas

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2006

2,2

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

KOM nov. 2006

2,2

2,3

2,0

1,9

uppgift saknas

uppgift saknas

uppgift saknas

SP dec. 2005

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

n.d.

n.d.

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2006 (5)

– 1,3

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

KOM nov. 2006 (9)

– 1,4

– 1,0

– 1,0

– 1,1

uppgift saknas

uppgift saknas

uppgift saknas

SP dec. 2005 (5)

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

uppgift saknas

uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2006 (11)

– 4,1

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

KOM nov. 2006

– 4,1

– 4,7

– 2,9

– 3,1

uppgift saknas

uppgift saknas

uppgift saknas

SP dec. 2005

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

uppgift saknas

uppgift saknas

Primärt saldo (10)

(i % av BNP)

SP dec. 2006 (11)

0,7

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

KOM nov. 2006

0,5

– 0,1

1,8

1,7

uppgift saknas

uppgift saknas

uppgift saknas

SP dec. 2005

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

uppgift saknas

uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006 (5)
   (11)

– 3,5

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

KOM nov. 2006

– 3,4

– 4,1

– 2,4

– 2,5

uppgift saknas

uppgift saknas

uppgift saknas

SP dec. 2005 (5)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

uppgift saknas

uppgift saknas

Strukturellt saldo (6)

(i % av BNP)

SP dec. 2006 (5)
   (7)

– 4,0

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

KOM nov. 2006 (8)

– 3,9

– 3,6

– 2,5

– 2,6

uppgift saknas

uppgift saknas

uppgift saknas

SP dec. 2005 (5)

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

uppgift saknas

uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2006

106,6

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

KOM nov. 2006

106,6

107,2

105,9

105,7

uppgift saknas

uppgift saknas

uppgift saknas

SP dec. 2005

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

uppgift saknas

uppgift saknas

Källa:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM), samt kommissionens beräkningar.

---

(1)  EUT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som denna text hänvisar till finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tabellerna i 2006 års stabilitetsprogram inbegriper inte den högre offentliga engångsutgiften på 0,9 % av BNP till följd av annulleringen av järnvägsföretagets skuld, som det hänvisas till i programmet. Denna ytterligare utgift gör att det beräknade underskottet för 2006 måste höjas till 5,7 % av BNP, istället för 4,8 % som anges i tabellerna, vilket också påverkar andra budgetuppgifter.

(3)  Efter ett beslut som Eurostat fattade den 23 maj 2005 (se Eurostats pressmeddelande 65/2005), enligt vilket detta järnvägsföretags skuld redan hade bokförts som regeringens ansvar, påverkar regeringens beslut inte skulden.

(4)  Särskilt står budgetens indelning inte i samklang med underskottsmålen för åren 2008-2011.

(5)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(6)  Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder.

(7)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder som ingår i programmet (0,5 % av BNP 2005, 0,1 % under 2007 och 2008, underskottsminskande. Under 2006, 1,4 % av BNP underskottsökande).

(8)  Engångsåtgärder och övriga tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (0,5 % av BNP 2005, 0,1 % av BNP 2007 och 2008, underskottsminskande. 2006, 0,5 % av BNP underskottsökande).

(9)  Baserat på en potentiell tillväxt på: 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % respektive: 1,5 % för perioden 2005–2008.

(10)  Uppgifterna om det primära saldot i programmet och i kommissionens prognoser är inte direkt jämförbara på grund av att FISIM (indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster) behandlats på olika sätt. Uppgifterna i programmet följer de definitioner som krävs i uppförandekoden. För att kunna jämföras med uppgifterna i programmet måste kommissionens uppgifter om det primära saldot korrigeras med ungefär + 0,2 % av BNP.

(11)  Budgetuppgifterna i programmet för 2006 har ändrats till att omfatta 0,9 % av BNP av utgifterna till följd av statens annullering av järnvägsföretagens skuld för höghastighetsprojektet, som tillkännagavs i stabilitetsprogrammet och godkändes genom den slutliga ändringen av 2007 års budgetlag.

Källa:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM), samt kommissionens beräkningar.

---

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/21

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

(2007/C 70/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| 1. | Den 27 februari 2007 granskade rådet Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009. |
| --- | --- |

1.

Den 27 februari 2007 granskade rådet Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

| 2. | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet kommer BNP i reala termer att öka med 3,25 % 2006, 3 % 2007 och 1,75 % per år under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga antaganden om tillväxten för 2006 och 2007 och på försiktiga antaganden för åren därefter). Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska fram till 2007, men verkar tilltagna i underkant för åren därefter med beaktande av det förväntade efterfrågetrycket på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet kommer BNP i reala termer att öka med 3,25 % 2006, 3 % 2007 och 1,75 % per år under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga antaganden om tillväxten för 2006 och 2007 och på försiktiga antaganden för åren därefter). Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska fram till 2007, men verkar tilltagna i underkant för åren därefter med beaktande av det förväntade efterfrågetrycket på arbetsmarknaden.

| 3. | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas den offentliga sektorns finanser nå balans under 2006, vilket skall jämföras med målet på -1,5 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Detta avspeglar främst de kraftigt förbättrade konjunkturutsikterna till följd av större skatteintäkter och större intäkter från försäljningen av naturgas. Information som har blivit tillgänglig sedan höstprognosen (månatliga uppgifter om saldot i den offentliga sektorns finanser) pekar mot ett ännu bättre utfall för de offentliga finanserna. I den senaste officiella uppskattningen, som ingår i promemorian från hösten 2006, räknar man med att utfallet för 2006 blir ett överskott på 0,4 % av BNP. |
| --- | --- |

3.

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas den offentliga sektorns finanser nå balans under 2006, vilket skall jämföras med målet på -1,5 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Detta avspeglar främst de kraftigt förbättrade konjunkturutsikterna till följd av större skatteintäkter och större intäkter från försäljningen av naturgas. Information som har blivit tillgänglig sedan höstprognosen (månatliga uppgifter om saldot i den offentliga sektorns finanser) pekar mot ett ännu bättre utfall för de offentliga finanserna. I den senaste officiella uppskattningen, som ingår i promemorian från hösten 2006, räknar man med att utfallet för 2006 blir ett överskott på 0,4 % av BNP.

| 4. | Syftet med den finanspolitiska strategi på medellång sikt som redovisas i programmet är att genom ytterligare finanspolitisk konsolidering möta den utmaning som den åldrande befolkningen innebär. I programmet räknar man med att det offentliga överskottet skall öka från 0,1 % av BNP 2006 till 0,9 % 2009. Det primära överskottet förväntas öka från 2,4 % av BNP 2006 till 2,9 % 2009. Ökningen koncentreras helt och hållet till det sista året av programmet, vilket till stor del beror på förväntningarna om att de bidrag till EU:s egna medel som betalats under perioden 2007–2009 skall betalas tillbaka under 2009. Den nominella justeringen förklaras helt av att de offentliga utgifternas andel av BNP minskat, vilket mer än väl kompenserar för att de offentliga intäkternas andel av BNP minskat med 0,2 procentenheter. Jämfört med den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är saldot i de offentliga finanserna betydligt bättre under hela programperioden. Det beror främst på större intäkter från gasförsäljning, den förbättrade makroekonomiska situationen 2005 och utsikterna för 2006. |
| --- | --- |

4.

Syftet med den finanspolitiska strategi på medellång sikt som redovisas i programmet är att genom ytterligare finanspolitisk konsolidering möta den utmaning som den åldrande befolkningen innebär. I programmet räknar man med att det offentliga överskottet skall öka från 0,1 % av BNP 2006 till 0,9 % 2009. Det primära överskottet förväntas öka från 2,4 % av BNP 2006 till 2,9 % 2009. Ökningen koncentreras helt och hållet till det sista året av programmet, vilket till stor del beror på förväntningarna om att de bidrag till EU:s egna medel som betalats under perioden 2007–2009 skall betalas tillbaka under 2009. Den nominella justeringen förklaras helt av att de offentliga utgifternas andel av BNP minskat, vilket mer än väl kompenserar för att de offentliga intäkternas andel av BNP minskat med 0,2 procentenheter. Jämfört med den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är saldot i de offentliga finanserna betydligt bättre under hela programperioden. Det beror främst på större intäkter från gasförsäljning, den förbättrade makroekonomiska situationen 2005 och utsikterna för 2006.

| 5. | Det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), skall enligt programmet försämras med cirka en halv procentenhet av BNP under 2007, stabilisera sig 2008 och förbättras med cirka en halv procentenhet av BNP under 2009. På samma sätt som i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet ställdes som medelfristigt mål för de offentliga finanserna att det strukturella underskottet skall ligga inom intervallet 0,5–1 % av BNP, vilket enligt det som planeras i programmet skall upprätthållas genom hela programperioden. Eftersom intervallet för det medelfristiga målet har en nedre gräns som motsvarar minimiriktvärdet (för vilket målnivån är ett underskott på ca 1 % av BNP) bör målet, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Det medelfristiga målet ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM II och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten. |
| --- | --- |

5.

Det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), skall enligt programmet försämras med cirka en halv procentenhet av BNP under 2007, stabilisera sig 2008 och förbättras med cirka en halv procentenhet av BNP under 2009. På samma sätt som i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet ställdes som medelfristigt mål för de offentliga finanserna att det strukturella underskottet skall ligga inom intervallet 0,5–1 % av BNP, vilket enligt det som planeras i programmet skall upprätthållas genom hela programperioden. Eftersom intervallet för det medelfristiga målet har en nedre gräns som motsvarar minimiriktvärdet (för vilket målnivån är ett underskott på ca 1 % av BNP) bör målet, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga alltför stora underskott. Det medelfristiga målet ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM II och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten.

| 6. | De risker som omgärdar prognoserna för de offentliga finanserna förefaller i stort sett uppväga varandra från och med 2007. Å ena sidan innebär möjligheten att en del av de större skatteintäkterna 2006 förs över till 2007 en positiv risk för utfallet för de offentliga finanserna under 2007. Dessutom finns det en positiv risk för de offentliga finanserna för 2008 och 2009 som har sin grund i det försiktiga makroekonomiska scenariot. Å andra sidan kan intäkterna från gasförsäljningen bli mindre än väntat under hela perioden. |
| --- | --- |

6.

De risker som omgärdar prognoserna för de offentliga finanserna förefaller i stort sett uppväga varandra från och med 2007. Å ena sidan innebär möjligheten att en del av de större skatteintäkterna 2006 förs över till 2007 en positiv risk för utfallet för de offentliga finanserna under 2007. Dessutom finns det en positiv risk för de offentliga finanserna för 2008 och 2009 som har sin grund i det försiktiga makroekonomiska scenariot. Å andra sidan kan intäkterna från gasförsäljningen bli mindre än väntat under hela perioden.

| 7. | Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktningen i programmet vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet skall kunna nås under resten av programperioden. Dessutom ger programmet en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP skall överskridas, förutsatt att konjunktursvängningarna ligger inom normala gränser under programperioden. Samtidigt finns det dock en risk för att den finanspolitiska inriktningen i programmet kan visa sig bli procyklisk under 2007, när goda tider väntas. Detta skulle dock inte ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

7.

Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktningen i programmet vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet skall kunna nås under resten av programperioden. Dessutom ger programmet en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP skall överskridas, förutsatt att konjunktursvängningarna ligger inom normala gränser under programperioden. Samtidigt finns det dock en risk för att den finanspolitiska inriktningen i programmet kan visa sig bli procyklisk under 2007, när goda tider väntas. Detta skulle dock inte ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.

| 8. | Tack vare den kraftiga minskningen av det offentliga underskottet 2004 och 2005 beräknas den offentliga bruttoskulden ha minskat till 50,2 % av BNP under 2006, långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska ytterligare med 6 procentenheter över programperioden. |
| --- | --- |

8.

Tack vare den kraftiga minskningen av det offentliga underskottet 2004 och 2005 beräknas den offentliga bruttoskulden ha minskat till 50,2 % av BNP under 2006, långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska ytterligare med 6 procentenheter över programperioden.

| 9. | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Nederländerna större än EU-genomsnittet och leder bland annat till en relativt stor ökning av pensionsutgifterna som andel av BNP under de kommande årtiondena. Den ursprungliga budgetställningen, som visserligen inte är lika stark som 2005, bidrar till att dämpa de långsiktiga effekterna av den åldrande befolkningen, men är inte tillräcklig för att täcka den helt. Den beräknade framtida ökningen av intäkternas andel av BNP, främst tack vare uppskjuten beskattning av pensioner, skulle delvis kompensera för ökningen av de offentliga utgifterna på lång sikt. Att säkerställa stora primära överskott på medellång sikt och/eller att vidta reformåtgärder för att stävja den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Riskerna när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller vara små i Nederländerna. |
| --- | --- |

9.

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Nederländerna större än EU-genomsnittet och leder bland annat till en relativt stor ökning av pensionsutgifterna som andel av BNP under de kommande årtiondena. Den ursprungliga budgetställningen, som visserligen inte är lika stark som 2005, bidrar till att dämpa de långsiktiga effekterna av den åldrande befolkningen, men är inte tillräcklig för att täcka den helt. Den beräknade framtida ökningen av intäkternas andel av BNP, främst tack vare uppskjuten beskattning av pensioner, skulle delvis kompensera för ökningen av de offentliga utgifterna på lång sikt. Att säkerställa stora primära överskott på medellång sikt och/eller att vidta reformåtgärder för att stävja den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Riskerna när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller vara små i Nederländerna.

| 10. | Stabilitetsprogrammet innehåller ingen kvalitativ bedömning av den övergripande effekten av 2006 års genomföranderapport för det nationella reformprogrammet på den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom ger stabilitetsprogrammet ingen systematisk information om de direkta kostnader eller besparingar som de viktigaste planerade reformerna kommer att ge upphov till, även om prognoserna för de offentliga finanserna i det nationella reformprogrammet förefaller beakta hur de offentliga finanserna kommer att påverkas av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som redovisas i stabilitetsprogrammet förefaller vara samstämmiga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. I de båda programmen beskrivs framför allt den nyligen genomförda hälso- och sjukvårdsreformen, ändringarna av bolagsskattesystemet och planerade extra utgifter, till exempel för infrastruktur. |
| --- | --- |

10.

Stabilitetsprogrammet innehåller ingen kvalitativ bedömning av den övergripande effekten av 2006 års genomföranderapport för det nationella reformprogrammet på den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom ger stabilitetsprogrammet ingen systematisk information om de direkta kostnader eller besparingar som de viktigaste planerade reformerna kommer att ge upphov till, även om prognoserna för de offentliga finanserna i det nationella reformprogrammet förefaller beakta hur de offentliga finanserna kommer att påverkas av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som redovisas i stabilitetsprogrammet förefaller vara samstämmiga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. I de båda programmen beskrivs framför allt den nyligen genomförda hälso- och sjukvårdsreformen, ändringarna av bolagsskattesystemet och planerade extra utgifter, till exempel för infrastruktur.

| 11. | Den finanspolitiska strategin i programmet överensstämmer i det stora hela med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

11.

Den finanspolitiska strategin i programmet överensstämmer i det stora hela med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

| 12. | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram ger programmet alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (2). |
| --- | --- |

12.

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram ger programmet alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (2).

Rådet anser att den offentliga sektorns finansiella ställning är solid på medellång sikt och att budgetstrategin är ett exempel på en finanspolitik som förs i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Det finns ändå en avsevärd risk för att dagens stora intäkter av gasförsäljningen inte blir bestående, men generellt är riskerna i stort sett neutrala när det gäller att nå målen för de offentliga finanserna.

Mot bakgrund av denna bedömning och med tanke på de goda tillväxtutsikterna uppmanas Nederländerna att upprätthålla ett starkt strukturellt saldo 2007 och senare för att inte behöva bedriva en procyklisk finanspolitik under goda tider.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP nov. 2006 | 1,5 | 3 | 3 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 1,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | Uppgift saknas |
| SP dec 2005 | | 2 | 2 | 2 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP nov. 2006 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | 2,3 | Uppgift saknas |
| SP dec 2005 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP nov. 2006 (3) | – 1,9 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 2,0 | – 1,2 | – 0,4 | 0,0 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 (3) | – 2,3 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,6 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 | – 0,3 | 0,0 | 0,1 | 0,3 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | SP nov. 2006 | 2,1 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 |
| KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 (3) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 |
| KOM nov. 2006 | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 (3) | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (4)

  (i % av BNP) | SP nov. 2006 (5) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 |
| KOM nov. 2006 (6) | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | 52,7 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 |
| KOM nov. 2006 | 52,7 | 50,5 | 47,8 | 45,4 | Uppgift saknas |
| SP dec. 2005 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 | Uppgift saknas |
| Källor:


  Stabilitetsprogrammet, kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

SP nov. 2006

1,5

3 Formula

3

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

1,5

3,0

2,9

2,6

Uppgift saknas

SP dec 2005

Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(i %)

SP nov. 2006

1,5

1 Formula

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

1,5

1,6

1,8

2,3

Uppgift saknas

SP dec 2005

1,5

1,5

1,1

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP nov. 2006 (3)

– 1,9

– 0,5

0,6

0,6

0,3

KOM nov. 2006 (7)

– 2,0

– 1,2

– 0,4

0,0

Uppgift saknas

SP dec. 2005 (3)

– 2,3

– 1,5

– 0,9

– 0,6

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP nov. 2006

– 0,3

0,1

0,2

0,3

0,9

KOM nov. 2006

– 0,3

0,0

0,1

0,3

Uppgift saknas

SP dec. 2005

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

Uppgift saknas

Primärt saldo

(% av BNP)

SP nov. 2006

2,1

2,4

2,4

2,4

2,9

KOM nov. 2006

2,1

2,3

2,3

2,3

Uppgift saknas

SP dec. 2005

1,4

1,1

1,4

1,5

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP nov. 2006 (3)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,7

KOM nov. 2006

0,9

0,6

0,4

0,3

Uppgift saknas

SP dec. 2005 (3)

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (4)

(i % av BNP)

SP nov. 2006 (5)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,4

KOM nov. 2006 (6)

0,9

0,6

0,4

0,3

Uppgift saknas

SP dec. 2005

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP nov. 2006

52,7

50,2

47,9

46,3

44,2

KOM nov. 2006

52,7

50,5

47,8

45,4

Uppgift saknas

SP dec. 2005

54,4

54,5

53,9

53,1

Uppgift saknas

Källor:

Stabilitetsprogrammet, kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Framför allt saknas den funktionella uppdelningen av de offentliga utgifterna 2009.

(3)  Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet.

(4)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (0,3 % av BNP 2009, ökande överskott)

(6)  I kommissionens prognos saknas engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,9 %, 2,1 %, 2,2 % respektive 2,1% under perioden 2005-2008.

Källor:

Stabilitetsprogrammet, kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/24

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 februari 2007

om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2006-2009

(2007/C 70/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | 7 februari 2007 granskade rådet Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

7 februari 2007 granskade rådet Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

| (2) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att avta något, från 5,5 % under 2006 till i genomsnitt 4,3 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets inflationsberäkningar verkar också vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att avta något, från 5,5 % under 2006 till i genomsnitt 4,3 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets inflationsberäkningar verkar också vara realistiska.

| (3) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 1,0 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,8 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Detta beror delvis på att underskottet för 2005 reviderats nedåt, från 2,3 % av BNP i det föregående programmet till 1,0 % av BNP enligt de senast tillgängliga uppgifterna. Underskottet för 2006 kan också bli lägre än vad som beräknats i det nya programmet (1,5 % av BNP) på grund av en fördelaktig konjunktur och goda skatteinkomster, i synnerhet under det sista kvartalet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 1,0 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,8 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Detta beror delvis på att underskottet för 2005 reviderats nedåt, från 2,3 % av BNP i det föregående programmet till 1,0 % av BNP enligt de senast tillgängliga uppgifterna. Underskottet för 2006 kan också bli lägre än vad som beräknats i det nya programmet (1,5 % av BNP) på grund av en fördelaktig konjunktur och goda skatteinkomster, i synnerhet under det sista kvartalet.

| (4) | I april 2006 efter rådets yttrande av den 14 februari 2006, enades regeringen och arbetsmarknadens parter om ett reform- och budgetkonsolideringspaket vilket därefter genomfördes. I linje med denna ”trepartsöverenskommelse ”är huvudmålet för programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt att återgå till balanserade finanser inom programperioden. Detta skall uppnås genom en gradvis förbättring av saldot i de offentliga finanserna, från ett beräknat underskott på 1,5 % av BNP till ett litet överskott för 2009 (0,1 % av BNP). Det primära underskottet utvecklas i linje med det minskande totala underskottet. Anpassningen bygger på att utgiftskvoten minskar med 3,8 procentenheter av BNP, vilket mer än väl kompenserar för nedgången i inkomstkvoten på 2,1 procentenheter av BNP. Denna strategi liknar den som beskrivs i programmet från 2005, där man mot bakgrund av i stort sett liknande makroekonomiska förutsättningar räknade med att underskottet skulle nå sin topp 2005 snarare än 2006 och att finanserna i stora drag skulle vara i balans 2008 snarare än 2009. |
| --- | --- |

(4)

I april 2006 efter rådets yttrande av den 14 februari 2006, enades regeringen och arbetsmarknadens parter om ett reform- och budgetkonsolideringspaket vilket därefter genomfördes. I linje med denna ”trepartsöverenskommelse ”är huvudmålet för programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt att återgå till balanserade finanser inom programperioden. Detta skall uppnås genom en gradvis förbättring av saldot i de offentliga finanserna, från ett beräknat underskott på 1,5 % av BNP till ett litet överskott för 2009 (0,1 % av BNP). Det primära underskottet utvecklas i linje med det minskande totala underskottet. Anpassningen bygger på att utgiftskvoten minskar med 3,8 procentenheter av BNP, vilket mer än väl kompenserar för nedgången i inkomstkvoten på 2,1 procentenheter av BNP. Denna strategi liknar den som beskrivs i programmet från 2005, där man mot bakgrund av i stort sett liknande makroekonomiska förutsättningar räknade med att underskottet skulle nå sin topp 2005 snarare än 2006 och att finanserna i stora drag skulle vara i balans 2008 snarare än 2009.

| (5) | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat i enlighet med den allmänt vedertagna metoden väntas förbättras från ett underskott på ungefär 1,25 % av BNP för 2006 till ett överskott på ca 1 % i slutet av programperioden. Liksom i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna ett strukturellt underskott på 0,8 % av BNP. Enligt programmet skall detta mål uppnås senast 2007, dvs. ett år tidigare än i den föregående uppdateringen. Eftersom detta mål är (något) mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat i enlighet med den allmänt vedertagna metoden väntas förbättras från ett underskott på ungefär 1,25 % av BNP för 2006 till ett överskott på ca 1 % i slutet av programperioden. Liksom i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna ett strukturellt underskott på 0,8 % av BNP. Enligt programmet skall detta mål uppnås senast 2007, dvs. ett år tidigare än i den föregående uppdateringen. Eftersom detta mål är (något) mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli bättre än vad som anges i programmet. I synnerhet förefaller beräkningarna av skatteinkomsterna vara tämligen försiktiga, särskilt för 2007. Utfallet för Luxemburgs offentliga finanser har också mycket ofta varit bättre än beräkningarna under de senare åren, i allmänhet på grund av att inkomsterna blivit avsevärt högre än förväntat. Programmet motiverar emellertid de generellt försiktiga beräkningarna av skatteinkomsterna med att den ekonomiska tillväxten och därmed skatteinkomsterna i hög grad fluktuerar på grund av att landets ekonomi är liten och öppen. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli bättre än vad som anges i programmet. I synnerhet förefaller beräkningarna av skatteinkomsterna vara tämligen försiktiga, särskilt för 2007. Utfallet för Luxemburgs offentliga finanser har också mycket ofta varit bättre än beräkningarna under de senare åren, i allmänhet på grund av att inkomsterna blivit avsevärt högre än förväntat. Programmet motiverar emellertid de generellt försiktiga beräkningarna av skatteinkomsterna med att den ekonomiska tillväxten och därmed skatteinkomsterna i hög grad fluktuerar på grund av att landets ekonomi är liten och öppen.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning och förutsatt att utgiftsmålen strikt iakttas och att inga nya åtgärder som negativt påverkar budgetsaldos vidtas, förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna uppnås senast 2007, så som det förutses i programmet. Den förefaller därutöver ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar överskrids från och med 2007. Den takt i anpassningen mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna som framgår av programmet ligger helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara mindre när dåliga ekonomiska tider råder. Även efter det att målet på medellång sikt uppnåtts är programmets finanspolitiska inriktning helt i linje med pakten. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning och förutsatt att utgiftsmålen strikt iakttas och att inga nya åtgärder som negativt påverkar budgetsaldos vidtas, förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna uppnås senast 2007, så som det förutses i programmet. Den förefaller därutöver ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar överskrids från och med 2007. Den takt i anpassningen mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna som framgår av programmet ligger helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara mindre när dåliga ekonomiska tider råder. Även efter det att målet på medellång sikt uppnåtts är programmets finanspolitiska inriktning helt i linje med pakten.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 7,5 % av BNP år 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten stiga en aning till 8,5 % av BNP mot slutet av programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 7,5 % av BNP år 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten stiga en aning till 8,5 % av BNP mot slutet av programperioden.

| (9) | De långsiktiga effekterna på Luxemburgs offentliga finanser av befolkningens åldrande är bland de största i EU, och har främst sin grund i en mycket stor ökning av pensionsutgifterna, med 7,5 % i förhållande till BNP, och i de totala åldersrelaterade offentliga utgifterna, med 8,25 %, under perioden 2004–2050 (vilket kan jämföras med EU:s genomsnittliga ökningar på 2,25 respektive 3,5 % i förhållande till BNP). Den nuvarande nivån på bruttoskulden är mycket låg och betydande tillgångar har ackumulerats i socialförsäkringssystemet. Även om dessa tillgångars nuvarande storlek (beräknad till omkring 25 % av BNP) i betydande utsträckning bidrar till de offentliga finansernas hållbarhet, räcker den emellertid inte till för att motverka den långsiktiga inverkan på skuldkvoten av den avsevärda ökningen av åldersrelaterade utgifter. Trots att starka offentliga finanser till en viss del underlättar hanteringen av kostnaderna för åldrandet måste således, vilket myndigheterna erkänner, pensionssystemet förändras i viss mån för att hålla tillbaka den framtida ökningen av offentliga utgifter och minska riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Sammantaget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara medelstora i Luxemburg. |
| --- | --- |

(9)

De långsiktiga effekterna på Luxemburgs offentliga finanser av befolkningens åldrande är bland de största i EU, och har främst sin grund i en mycket stor ökning av pensionsutgifterna, med 7,5 % i förhållande till BNP, och i de totala åldersrelaterade offentliga utgifterna, med 8,25 %, under perioden 2004–2050 (vilket kan jämföras med EU:s genomsnittliga ökningar på 2,25 respektive 3,5 % i förhållande till BNP). Den nuvarande nivån på bruttoskulden är mycket låg och betydande tillgångar har ackumulerats i socialförsäkringssystemet. Även om dessa tillgångars nuvarande storlek (beräknad till omkring 25 % av BNP) i betydande utsträckning bidrar till de offentliga finansernas hållbarhet, räcker den emellertid inte till för att motverka den långsiktiga inverkan på skuldkvoten av den avsevärda ökningen av åldersrelaterade utgifter. Trots att starka offentliga finanser till en viss del underlättar hanteringen av kostnaderna för åldrandet måste således, vilket myndigheterna erkänner, pensionssystemet förändras i viss mån för att hålla tillbaka den framtida ökningen av offentliga utgifter och minska riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Sammantaget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara medelstora i Luxemburg.

| (10) | Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Dessutom innehåller det viss information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller ta hänsyn till hur reformprogrammets åtgärder påverkar de offentliga finanserna. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet förefaller regeringens avsikt, bekräftad i programmet, att hålla de offentliga investeringarna på en hög nivå avspegla de åtgärder som i det nationella reformprogrammet fastställts som prioriterade insatser, nämligen ökningen av FoU, främjande av hållbar resursanvändning och förbättrade järnvägsförbindelser med grannländerna. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Dessutom innehåller det viss information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller ta hänsyn till hur reformprogrammets åtgärder påverkar de offentliga finanserna. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet förefaller regeringens avsikt, bekräftad i programmet, att hålla de offentliga investeringarna på en hög nivå avspegla de åtgärder som i det nationella reformprogrammet fastställts som prioriterade insatser, nämligen ökningen av FoU, främjande av hållbar resursanvändning och förbättrade järnvägsförbindelser med grannländerna.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Några betydande pensionsreformer har emellertid hittills inte genomförts. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Några betydande pensionsreformer har emellertid hittills inte genomförts.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2). Dessutom avviker programmet i några viktiga avseenden från den modell som anges i uppförandekoden (3). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2). Dessutom avviker programmet i några viktiga avseenden från den modell som anges i uppförandekoden (3).

Rådet välkomnar att programmet mot bakgrund av en förväntad stark tillväxt presenterar snabba framsteg mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, som bör uppnås från och med 2007, och att underskottet därefter väntas minska ytterligare. Huvuddelen av de utgiftsbegränsande åtgärder som nyligen beslutats är emellertid enbart av tillfällig karaktär (dvs. de gäller fram till och med 2009).

Mot bakgrund av denna bedömning och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter uppmanar rådet Luxemburg att förbättra de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet genom att genomföra strukturella reformåtgärder (särskilt i fråga om pensioner).

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | Uppgift saknas |
| SP nov. 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP nov. 2006 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | Uppgift saknas |
| SP nov. 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP nov. 2006 (4) | – 1,6 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,9 | Uppgift saknas |
| SP nov. 2005 (4) | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | – 1,0 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov. 2006 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,3 | Uppgift saknas |
| SP nov. 2005 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | – 0,8 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,1 | Uppgift saknas |
| SP nov. 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 (4) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | Uppgift saknas |
| SP nov. 2005  (4) | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | SP nov. 2006 (6) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 (7) | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | Uppgift saknas |
| SP nov. 2005 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP nov. 2006 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |
| KOM nov. 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | Uppgift saknas |
| SP nov. 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | Uppgift saknas |
| Källor:

  Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

SP nov. 2006

4,0

5,5

4,0

5,0

4,0

KOM nov. 2006

4,0

5,5

4,5

4,2

Uppgift saknas

SP nov. 2005

4,0

4,4

4,9

4,9

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(i %)

SP nov. 2006

3,8

2,9

1,4

2,0

2,0

KOM nov. 2006

3,8

3,2

2,2

1,8

Uppgift saknas

SP nov. 2005

3,7

2,6

2,0

1,8

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP nov. 2006 (4)

– 1,6

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

KOM nov. 2006 (8)

– 2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,9

Uppgift saknas

SP nov. 2005 (4)

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP nov. 2006

– 1,0

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

KOM nov. 2006

– 1,0

– 1,0

– 0,5

– 0,3

Uppgift saknas

SP nov. 2005

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

Uppgift saknas

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP nov. 2006

– 0,8

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

KOM nov. 2006

– 0,8

– 0,8

– 0,3

– 0,1

Uppgift saknas

SP nov. 2005

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP nov. 2006 (4)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

KOM nov. 2006

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

Uppgift saknas

SP nov. 2005  (4)

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

SP nov. 2006 (6)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

KOM nov. 2006 (7)

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

Uppgift saknas

SP nov. 2005

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP nov. 2006

6,1

7,5

8,2

8,5

8,5

KOM nov. 2006

6,0

7,4

7,3

7,1

Uppgift saknas

SP nov. 2005

6,4

9,6

9,9

10,2

Uppgift saknas

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Särskilt saknas uppgifter om sektorsspecifika saldon (utom för den offentliga sektorn som helhet).

(3)  Avsnittet om den institutionella ramen för de offentliga finanserna saknas.

(4)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Kommissionens höstprognos 2006 innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(8)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 4,1 %, 4,1 %, 4,4 % respektive 4,7 % under perioden 2005-2008.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/27

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2007/C 70/08)

| Datum för antagande av beslutet | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 308/05 |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Pig Health Scheme (MLC) |
| Rättslig grund | Agriculture Act 1967 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Tekniskt bistånd |
| Det föreslagna stödets form | Bidrag |
| Budget | 500 000 GBP (746 046 EUR) |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | Från och med dagen för godkännande till och med den 31 mars 2009 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Meat and Livestock Commission |
| PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive |
| Milton Keynes MK6 1AX |
| United Kingdom |

Datum för antagande av beslutet

8.2.2007

Stöd nr

N 308/05

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Pig Health Scheme (MLC)

Rättslig grund

Agriculture Act 1967

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Tekniskt bistånd

Det föreslagna stödets form

Bidrag

Budget

500 000 GBP (746 046 EUR)

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

Från och med dagen för godkännande till och med den 31 mars 2009

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Meat and Livestock Commission

PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive

Milton Keynes MK6 1AX

United Kingdom

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 340/05 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | “Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai” |
| Rättslig grund | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Datum för antagande av beslutet

14.12.2006

Stöd nr

N 340/05

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

“Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai”

Rättslig grund

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Miljövänliga metoder inom jordbruket

Det föreslagna stödets form

Stöd till miljöåtgärder inom jordbruket

Stöd till forskning och utveckling

Budget

Årlig budget: 300 000 LVL

Stödnivå

Åtaganden på miljöområdet: varierande

Stöd till forskning och utveckling: upp till 100 %

Varaktighet

Till 2010

Sektorer som berörs

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981 Rīga

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 349/05 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | “Dārzeņu integrētās sistemas ievišana” |
| Rättslig grund | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Datum för antagande av beslutet

14.12.2006

Stöd nr

N 349/05

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

“Dārzeņu integrētās sistemas ievišana”

Rättslig grund

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Miljövänliga metoder inom jordbruket

Det föreslagna stödets form

Stöd till miljöåtgärder inom jordbruket

Stöd till forskning och utveckling

Budget

Årlig budget: 302 465 LVL

Stödnivå

Åtaganden på miljöområdet: varierande

Stöd till forskning och utveckling: upp till 100 %

Varaktighet

Till 2010

Sektorer som berörs

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

LV-1981 Rīga

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 26.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 208/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Trento |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005) |
| Rättslig grund | Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26
  Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Annat (köp, försäljning och uthyrning av fast egendom) |
| Det föreslagna stödets form | Bidrag |
| Budget | 4 500 000 EUR |
| Stödnivå | Inget statligt stöd |
| Varaktighet | Till slutet av 2008 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

26.2.2007

Stöd nr

N 208/06

Medlemsstat

Italien

Region

Trento

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005)

Rättslig grund

Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26

Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Annat (köp, försäljning och uthyrning av fast egendom)

Det föreslagna stödets form

Bidrag

Budget

4 500 000 EUR

Stödnivå

Inget statligt stöd

Varaktighet

Till slutet av 2008

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 406/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Andalusien |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo |
| Rättslig grund | Proyecto de Orden |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Bekämpning av olivflugan i Andalusien |
| Det föreslagna stödets form | Bidrag utan återbetalning |
| Budget | 1 800 000 EUR |
| Stödnivå | 75 % av stödberättigande kostnader |
| Varaktighet | 2006 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Consejería de Agricultura y Pesca |
| Junta de Andalucía |
| Calle Tabladilla s/n |
| E-41013 Sevilla |

Datum för antagande av beslutet

19.2.2007

Stöd nr

N 406/06

Medlemsstat

Spanien

Region

Andalusien

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo

Rättslig grund

Proyecto de Orden

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Bekämpning av olivflugan i Andalusien

Det föreslagna stödets form

Bidrag utan återbetalning

Budget

1 800 000 EUR

Stödnivå

75 % av stödberättigande kostnader

Varaktighet

2006

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

Calle Tabladilla s/n

E-41013 Sevilla

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 577/06 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | – |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Catalogus Groen-Blauwe Diensten |
| Rättslig grund | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Syftet med katalogen för grönblåa tjänster är att skapa ett tillgängligt jordbrukslandskap med ett högt miljömässigt och kulturellt värde |
| Det föreslagna stödets form | Utbetalningar efter ett utbrott av en smittsam sjukdom |
| Budget | Ca 120 miljoner EUR per år |
| Stödnivå | Varierande |
| Varaktighet | Varaktigheten för stödåtgärder varierar. Kontrakt med enskilda jordbrukare inom stödordningen löper under 5 till 7 år. |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Både central och lokala myndigheter i Nederländerna |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

19.2.2007

Stöd nr

N 577/06

Medlemsstat

Nederländerna

Region

–

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Catalogus Groen-Blauwe Diensten

Rättslig grund

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Syftet med katalogen för grönblåa tjänster är att skapa ett tillgängligt jordbrukslandskap med ett högt miljömässigt och kulturellt värde

Det föreslagna stödets form

Utbetalningar efter ett utbrott av en smittsam sjukdom

Budget

Ca 120 miljoner EUR per år

Stödnivå

Varierande

Varaktighet

Varaktigheten för stödåtgärder varierar. Kontrakt med enskilda jordbrukare inom stödordningen löper under 5 till 7 år.

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Både central och lokala myndigheter i Nederländerna

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 583/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Basilicata |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi |
| Rättslig grund | Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Stöd till bekämpning av djursjukdomar |
| Det föreslagna stödets form | Bidrag utan återbetalning |
| Budget | 600 000 EUR |
| Stödnivå | Upp till 100 % av stödberättigande kostnader |
| Varaktighet | Till och med den 31 december 2008 |
| Sektorer som berörs | A00121–A00122 Jordbruk (uppfödning) |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Basilicata |
| Viale della Regione Basilicata, 12 |
| I-85100 Potenza |

Datum för antagande av beslutet

8.2.2007

Stöd nr

N 583/06

Medlemsstat

Italien

Region

Basilicata

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi

Rättslig grund

Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Stöd till bekämpning av djursjukdomar

Det föreslagna stödets form

Bidrag utan återbetalning

Budget

600 000 EUR

Stödnivå

Upp till 100 % av stödberättigande kostnader

Varaktighet

Till och med den 31 december 2008

Sektorer som berörs

A00121–A00122 Jordbruk (uppfödning)

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Basilicata

Viale della Regione Basilicata, 12

I-85100 Potenza

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 801/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Veneto |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza) |
| Rättslig grund | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Ersättning av skador på jordbruksproduktionen till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden.. |
| Det föreslagna stödets form | Bidrag utan återbetalning |
| Budget | Se den godkända stödordningen NN 54/A/04 |
| Stödnivå | Upp till 100 % av skadorna på jordbruksstrukturerna |
| Varaktighet | Till dess att alla utbetalningar har gjorts |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum för antagande av beslutet

8.2.2007

Stöd nr

N 801/06

Medlemsstat

Italien

Region

Veneto

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza)

Rättslig grund

Decreto legislativo n. 102/2004

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Ersättning av skador på jordbruksproduktionen till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden..

Det föreslagna stödets form

Bidrag utan återbetalning

Budget

Se den godkända stödordningen NN 54/A/04

Stödnivå

Upp till 100 % av skadorna på jordbruksstrukturerna

Varaktighet

Till dess att alla utbetalningar har gjorts

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Övriga upplysningar

Tillämpning av den stödordning som godkänts av kommissionen inom ramen för stödärende NN 54/A/04 (kommissionens skrivelse K(2005)1622 slutlig av den 7 juni 2005)

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 13.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 842/06 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. |
| Rättslig grund | — | Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“ |

Datum för antagande av beslutet

13.2.2007

Stöd nr

N 842/06

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m.

Rättslig grund

—

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“

| — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Kompensation för torkan 2006

Det föreslagna stödets form

Stöd för att kompensera jordbrukare för förluster till följd av ogynnsamma väderförhållanden

Budget

Totala budgeten: Upp till 190 miljoner LTL

Stödnivå

Upp till 40 % av de bidragsberättigade förlusterna

Varaktighet

Ett år efter kommissionens godkännande

Sektorer som berörs

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 844/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Sicilien |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia) |
| Rättslig grund | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Ersättning av skador på jordbruksproduktionen till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden. |
| Det föreslagna stödets form | Bidrag utan återbetalning |
| Budget | Se den godkända stödordningen NN 54/A/04 |
| Stödnivå | Upp till 80 % av skadorna på jordbruksproduktionen |
| Varaktighet | Till dess att alla utbetalningar har gjorts |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum för antagande av beslutet

19.2.2007

Stöd nr

N 844/06

Medlemsstat

Italien

Region

Sicilien

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia)

Rättslig grund

Decreto legislativo n. 102/2004

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Ersättning av skador på jordbruksproduktionen till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden.

Det föreslagna stödets form

Bidrag utan återbetalning

Budget

Se den godkända stödordningen NN 54/A/04

Stödnivå

Upp till 80 % av skadorna på jordbruksproduktionen

Varaktighet

Till dess att alla utbetalningar har gjorts

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Övriga upplysningar

Tillämpning av den stödordning som godkänts av kommissionen inom ramen för stödärende NN 54/A/04 (kommissionens skrivelse K(2005) 1622 slutlig av den 7 juni 2005)

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 2.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 846/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Piemonte |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli) |
| Rättslig grund | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Ersättning för skador på jordbruksstrukturer till följd av svåra väderförhållanden |
| Det föreslagna stödets form | Direktstöd |
| Budget | Det hänvisas till den godkända ordningen (NN 54/A/04) |
| Stödnivå | Upp till 80 % |
| Varaktighet | Fram till och med slutet av utbetalningarna |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum för antagande av beslutet

2.2.2007

Stöd nr

N 846/06

Medlemsstat

Italien

Region

Piemonte

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli)

Rättslig grund

Decreto legislativo n. 102/2004

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Ersättning för skador på jordbruksstrukturer till följd av svåra väderförhållanden

Det föreslagna stödets form

Direktstöd

Budget

Det hänvisas till den godkända ordningen (NN 54/A/04)

Stödnivå

Upp till 80 %

Varaktighet

Fram till och med slutet av utbetalningarna

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Övriga upplysningar

Tillämpning av den ordning som kommissionen godkänt inom ramen för det statliga stödet NN 54/A/04 (kommissionens skrivelse C(2005) 1622 slutlig, av den 7 juni 2005)

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/35

---

Eurons växelkurs (1)

26 mars 2007

(2007/C 70/09)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3265 |
| JPY | japansk yen | 157,05 |
| DKK | dansk krona | 7,4497 |
| GBP | pund sterling | 0,67635 |
| SEK | svensk krona | 9,3083 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6208 |
| ISK | isländsk krona | 88,21 |
| NOK | norsk krona | 8,1270 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5805 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,935 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 246,83 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7096 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8701 |
| RON | rumänsk leu | 3,3604 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,628 |
| TRY | turkisk lira | 1,8354 |
| AUD | australisk dollar | 1,6456 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5416 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3649 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8588 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0143 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 244,99 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,5704 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,2647 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3763 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 075,79 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5797 |
| PHP | filippinsk peso | 63,771 |
| RUB | rysk rubel | 34,5940 |
| THB | thailändsk baht | 43,550 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3265

JPY

japansk yen

157,05

DKK

dansk krona

7,4497

GBP

pund sterling

0,67635

SEK

svensk krona

9,3083

CHF

schweizisk franc

1,6208

ISK

isländsk krona

88,21

NOK

norsk krona

8,1270

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5805

CZK

tjeckisk koruna

27,935

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

246,83

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7096

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8701

RON

rumänsk leu

3,3604

SKK

slovakisk koruna

33,628

TRY

turkisk lira

1,8354

AUD

australisk dollar

1,6456

CAD

kanadensisk dollar

1,5416

HKD

Hongkongdollar

10,3649

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8588

SGD

singaporiansk dollar

2,0143

KRW

sydkoreansk won

1 244,99

ZAR

sydafrikansk rand

9,5704

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,2647

HRK

kroatisk kuna

7,3763

IDR

indonesisk rupiah

12 075,79

MYR

malaysisk ringgit

4,5797

PHP

filippinsk peso

63,771

RUB

rysk rubel

34,5940

THB

thailändsk baht

43,550

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/36

---

Slovakiens nationella förfarande för beviljande av begränsade trafikrättigheter

(2007/C 70/10)

I enlighet med artikel 6 i Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 847/2004 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder offentliggör Europeiska kommissionen följande nationella förfarande för fördelning av lufttrafikrättigheter mellan berättigade EG-lufttrafikföretag i de fall rättigheterna omfattas av begränsningar enligt luftfartsavtal med tredje länder.

”Republiken Slovakiens ministerium för transport, post och telekommunikationer

riktlinje nr 2/2007

av den 22 januari 2007

om beviljande av begränsade trafikrättigheter till EG-lufttrafikföretag för tillhandahållande av lufttransporttjänster

I enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 847/2004 av 29 april 2004 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (1) har Slovakiens ministerium för transport, post och telekommunikationer (nedan kallat ’ministeriet’) utfärdat denna riktlinje.

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

(1)   I denna riktlinje fastställs förfarandet för att bevilja EG-lufttrafikföretag trafikrättigheter för att tillhandahålla lufttransporttjänster i de fall då trafikrättigheterna är begränsade i enlighet med ett internationellt avtal.

(2)   I riktlinjen fastställs principerna för att bevilja EG-lufttrafikföretag trafikrättigheter för att tillhandahålla luftfartstjänster på flyglinjer där sådana trafikrättigheter begränsas av internationella luftfartsavtal mellan Slovakien och tredjeländer.

Artikel 2

Trafikrättigheter och lufttrafikföretagens behov av att tillämpa dessa

(1)   Information om trafikrättigheter och deras tillämpning på flyglinjer i enlighet med internationella avtal mellan Slovakien och länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (nedan kallade ’tredjeländer’) skall finns tillgängliga vid ministeriet och på webbplatsen www.telecom.gov.sk (nedan kallad ’webbplatsen’).

(2)   Ministeriet skall på webbplatsen också offentliggöra information om förberedda förhandlingar om trafikrättigheter när det gäller civil luftfart mellan Slovakien och tredjeländer.

(3)   Ett EG-lufttrafiksföretag som vill tillhandahålla lufttransporttjänster på en linje med begränsade trafikrättigheter, eller på en linje mellan Slovakien och ett tredjeland med vilket Slovakien inte har ingått något luftfartsavtal, kan informera ministeriet om sina planer och behov. Ministeriet kommer att ta dessa uppgifter i beaktande när det förbereder förhandlingarna om luftfartsavtal med det berörda tredjelandet.

Artikel 3

Ansökan om beviljande av trafikrättigheter

(1)   När ett EG-lufttrafikföretag uttrycker sitt intresse för outnyttjad kapacitet på en flyglinje med begränsade trafikrättigheter skall ministeriet på sin webbplats offentliggöra en inbjudan om att inkomma med ansökningar om beviljande av trafikrättigheter för tillhandahållande av lufttransporttjänster på denna flyglinje. Ministeriet skall som regel även skicka en inbjudan i elektronisk form till alla EG-lufttrafikföretag som bedriver luftfart på flyglinjer med begränsade trafikrättigheter mellan Slovakien och det berörda tredjelandet och till det EG-lufttrafikföretag som efterfrågat information om outnyttjade trafikrättigheter. I inbjudan skall sista dagen för inlämnande av ansökan om beviljande av trafikrättigheter anges.

(2)   Ansökan om beviljande av trafikrättigheter skall åtminstone innehålla följande uppgifter:

| a) | I alla händelser en kopia av det giltiga drifttillståndet och den operativa licensen om den därför ansvariga staten har utfärdat en sådan. |
| --- | --- |

a)

I alla händelser en kopia av det giltiga drifttillståndet och den operativa licensen om den därför ansvariga staten har utfärdat en sådan.

| b) | En beskrivning av de lufttransporttjänster som EG-lufttrafikföretaget avser att tillhandahålla på linjen (antalet avgångar per vecka, vilken typ av flygplan som skall användas, direkt eller indirekt förbindelse, planerade mellanlandningar eller bortomliggande destinationer, typ av tjänster – säsongsbaserade eller året runt). |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de lufttransporttjänster som EG-lufttrafikföretaget avser att tillhandahålla på linjen (antalet avgångar per vecka, vilken typ av flygplan som skall användas, direkt eller indirekt förbindelse, planerade mellanlandningar eller bortomliggande destinationer, typ av tjänster – säsongsbaserade eller året runt).

| c) | Datum för när de avser att inleda de planerade tjänsterna, samt i förekommande fall, tjänsternas varaktighet. |
| --- | --- |

c)

Datum för när de avser att inleda de planerade tjänsterna, samt i förekommande fall, tjänsternas varaktighet.

| d) | Typ av tjänster (passagerartrafik, godstransport, en kombination av dessa eller andra tjänster). |
| --- | --- |

d)

Typ av tjänster (passagerartrafik, godstransport, en kombination av dessa eller andra tjänster).

| e) | Kundernas tillträde till tjänsterna och kundtjänst (försäljningsnätverk, elektroniska biljetter, kreditkortsbetalning av biljetter, Internetbaserade tjänster, etc.). |
| --- | --- |

e)

Kundernas tillträde till tjänsterna och kundtjänst (försäljningsnätverk, elektroniska biljetter, kreditkortsbetalning av biljetter, Internetbaserade tjänster, etc.).

| f) | All anslutningstrafik. |
| --- | --- |

f)

All anslutningstrafik.

| g) | Prispolitik för tjänster ombord. |
| --- | --- |

g)

Prispolitik för tjänster ombord.

| h) | Om EG-lufttrafikföretaget kommer från en annan EU-medlemsstat än Slovakien skall ansökan innehålla uppgifter om hur företaget eller en filial till detta är etablerat på Slovakiens territorium samt uppgifter om att det faktisk utövar lufttransportverksamhet via en varaktig enhet på slovakiskt territorium, i enlighet med de särskilda bestämmelserna (2). |
| --- | --- |

h)

Om EG-lufttrafikföretaget kommer från en annan EU-medlemsstat än Slovakien skall ansökan innehålla uppgifter om hur företaget eller en filial till detta är etablerat på Slovakiens territorium samt uppgifter om att det faktisk utövar lufttransportverksamhet via en varaktig enhet på slovakiskt territorium, i enlighet med de särskilda bestämmelserna (2).

(3)   Ansökan skall lämnas till ministeriet skriftligen, på slovakiska eller engelska, inom den tidsfrist som anges i punkt 1.

(4)   Om ett EG-lufttrafikföretag uttrycker intresse för att utnyttja kapaciteten på en linje med begränsade trafikrättigheter för vilken rättigheterna redan har fördelats, men dessa rättigheter inte har utnyttjas under två på varandra följande tidtabellsperioder (IATA tidtabellsperiod), skall ministeriet på sin webbplats offentliggöra en inbjudan om att inkomma med ansökningar om beviljande av trafikrättigheter för tillhandahållande av luftfartstjänster på denna linje. Ministeriet skall i elektronisk form inbjuda det EG-lufttrafikföretag som uttryckt sitt intresse för de outnyttjade begränsade trafikrättigheterna att jämte ansökan i enlighet med led 2 lämna in en motivering och en detaljerad beskrivning av hur det avser att faktiskt utnyttja de berörda trafikrättigheterna. I denna inbjudan skall tidsfristen för inlämnande av ansökan om trafikrättigheter anges.

Artikel 4

Beviljande av trafikrättigheter

(1)   Ministeriet skall i detalj bedöma ansökningarna om beviljande av trafikrättigheter och skall i samband med detta

| I. | framför allt beakta






  a) | om ansökan är fullständig i enlighet med artikel 3.2, |
| --- | --- | --- |

I.

framför allt beakta

a)

om ansökan är fullständig i enlighet med artikel 3.2,

| b) | om det finns ett behov av utökad kapacitet vad gäller passagerartrafik och godstransport, |
| --- | --- |

b)

om det finns ett behov av utökad kapacitet vad gäller passagerartrafik och godstransport,

| c) | om det finns ett behov av konkurrens på marknaden, |
| --- | --- |

c)

om det finns ett behov av konkurrens på marknaden,

| d) | om ansökan tillfredsställer allmänhetens alla väsentliga krav på tjänster, |
| --- | --- |

d)

om ansökan tillfredsställer allmänhetens alla väsentliga krav på tjänster,

| e) | de intressen som de regioner har som ligger långt i från de viktigaste flygplatserna i Europeiska unionen vid fördelningen av trafikrättigheter till/från dessa regioner, |
| --- | --- |

e)

de intressen som de regioner har som ligger långt i från de viktigaste flygplatserna i Europeiska unionen vid fördelningen av trafikrättigheter till/från dessa regioner,

| f) | bestämmelserna i luftfartsavtal mellan Slovakien och tredjeländer och uppgörelser enligt memorandum och protokoll från förhandlingar mellan Slovakiens civila luftfartsmyndigheter och det berörda tredjelandet, |
| --- | --- |

f)

bestämmelserna i luftfartsavtal mellan Slovakien och tredjeländer och uppgörelser enligt memorandum och protokoll från förhandlingar mellan Slovakiens civila luftfartsmyndigheter och det berörda tredjelandet,

| g) | de eventuella konsekvenserna av att bevilja EG-lufttrafikföretaget trafikrättigheterna för lufttrafikföretaget från det berörda tredjelandet och för den potentiella utvecklingen för lufttransportmarknaden på den berörda flyglinjen, |
| --- | --- |

g)

de eventuella konsekvenserna av att bevilja EG-lufttrafikföretaget trafikrättigheterna för lufttrafikföretaget från det berörda tredjelandet och för den potentiella utvecklingen för lufttransportmarknaden på den berörda flyglinjen,

| h) | Slovakiens lufttransportpolitik och de potentiella effekterna av den nya tjänsterna för lufttransportutvecklingen, |
| --- | --- |

h)

Slovakiens lufttransportpolitik och de potentiella effekterna av den nya tjänsterna för lufttransportutvecklingen,

| i) | behovet av att stödja transittjänster via det slovakiska territoriet, och |
| --- | --- |

i)

behovet av att stödja transittjänster via det slovakiska territoriet, och

| j) | utnyttjandet av trafikrättigheter fram till dags dato av ett EG-lufttrafikföretag som Slovakien utsett eller ett lufttrafikföretag från det berörda tredjelandet (trafikplan, antal avgångar, använda flygplan, prissättningspolitik, statistik över passagerartrafik och godstransport, användning av tidigareliggande destinationer, mellanlandningar och bortomliggande destinationer, anslutning av de undersökta transporttjänsterna till andra nätverk, mängden transittrafik och fördelarna för flygplatserna i Slovakien, etc.). |
| --- | --- |

j)

utnyttjandet av trafikrättigheter fram till dags dato av ett EG-lufttrafikföretag som Slovakien utsett eller ett lufttrafikföretag från det berörda tredjelandet (trafikplan, antal avgångar, använda flygplan, prissättningspolitik, statistik över passagerartrafik och godstransport, användning av tidigareliggande destinationer, mellanlandningar och bortomliggande destinationer, anslutning av de undersökta transporttjänsterna till andra nätverk, mängden transittrafik och fördelarna för flygplatserna i Slovakien, etc.).

| II. | och






  a) | beakta principen om balanserad utveckling av lufttransporttjänster utförda av EG-lufttrafikföretag |
| --- | --- | --- |

II.

och

a)

beakta principen om balanserad utveckling av lufttransporttjänster utförda av EG-lufttrafikföretag

| b) | i alla hänseenden kontrollera giltigheten för drifttillstånd och för den operativa licensen, om sådan har utfärdats av den därför ansvariga staten |
| --- | --- |

b)

i alla hänseenden kontrollera giltigheten för drifttillstånd och för den operativa licensen, om sådan har utfärdats av den därför ansvariga staten

| c) | undersöka sambandet mellan slovakiska och EG-lufttrafikföretags utnyttjande av historiska trafikrättigheter (så kallade ’grandfather traffic rights’) och det preferentiella användandet av dessa rättigheter |
| --- | --- |

c)

undersöka sambandet mellan slovakiska och EG-lufttrafikföretags utnyttjande av historiska trafikrättigheter (så kallade ’grandfather traffic rights’) och det preferentiella användandet av dessa rättigheter

| d) | utvärdera ekonomiska analyser av de olika alternativen för de planerade tjänsterna, även med tanke på passagerartrafik och godstransport (analyserna skall bland annat beskriva situationen på marknaden och konkurrensen på flyglinjen) |
| --- | --- |

d)

utvärdera ekonomiska analyser av de olika alternativen för de planerade tjänsterna, även med tanke på passagerartrafik och godstransport (analyserna skall bland annat beskriva situationen på marknaden och konkurrensen på flyglinjen)

| e) | bedöma de faktiska ordningarna och insatsnivåerna när det gäller efterlevnaden av säkerhetsnormerna för lufttransporter |
| --- | --- |

e)

bedöma de faktiska ordningarna och insatsnivåerna när det gäller efterlevnaden av säkerhetsnormerna för lufttransporter

| f) | överväga de eventuella negativa följderna som etablering eller upprätthållande av en dominerande ställning för ett EG-lufttransportföretag kan få för lufttransportmarknaden när det gäller Slovakien. |
| --- | --- |

f)

överväga de eventuella negativa följderna som etablering eller upprätthållande av en dominerande ställning för ett EG-lufttransportföretag kan få för lufttransportmarknaden när det gäller Slovakien.

(2)   Ministeriet kan tillåta de sökande ansöka om trafikrättigheter muntligen, varvid alla sökande skall ges tillfälle att yttra sig.

(3)   Ministeriet skall skriftligen informera det berörda lufttrafikföretaget om sitt beslut att bevilja trafikrättigheterna och offentliggöra denna information på sin webbplats.

(4)   Ministeriet skall, på ett öppen sätt, utöva tillsyn över trafikrättigheterna för lufttransporter mellan Slovakien och tredjeländer, på sin webbplats informera om aktuella potentiella flyglinjer, granska ansökningar från lufttrafikföretag och fatta beslut om och bevilja begränsade trafikrättigheter. Eftersom trafikrättigheterna är begränsade till sin natur kan beviljandet av dessa inte krävas som en rättighet, utan är beroende av Slovakiens transportpolitik varvid hänsyn tas till EG-lufttrafikföretagens intressen.

(5)   De beviljade trafikrättigheterna skall vara giltiga till dess att en ny inbjudan i enlighet med artikel 3.1 och 3.4 offentliggörs, eller till den dag som ministeriet fastställer såvida ett sådant datum anges i beslutet om beviljande av trafikrättigheter. Trafikrättigheterna kan emellertid dras tillbaka genom en förnyad bedömning i enlighet med artikel 5 eller genom upphävande eller återkallelse i enlighet med artikel 6.

Artikel 5

Omprövning av beviljade trafikrättigheter

(1)   Ministeriet kan ompröva sitt beslut att bevilja trafikrättigheter. Beslutet att bevilja trafikrättigheter måste omprövas om ett EG-lufttrafikföretag som bedriver lufttrafik till Slovakien, från Slovakien eller genom Slovakien lämnar in en begäran om omprövning.

(2)   Det EG-lufttrafikföretag vilket beviljades trafikrättigheter genom beslutet skall informeras om varje omprövning av det berörda beslutet. Ett meddelande om att de beviljade trafikrättigheterna på en viss linje eller vissa linjer skall omprövas skall offentliggöras på webbplatsen. I meddelandet skall tidsfristen för inlämnandet av ansökan om trafikrättigheter för EG-lufttrafikföretag anges.

Artikel 6

Upphävande eller återkallelse av trafikrättigheter

(1)   Om tillhandahållandet av de lufttransporttjänster för vilka trafikrättigheterna beviljades inte har inletts före slutet av den tidtabellsperiod som följer på den period under vilken rättigheterna beviljades, eller den period under vilken EG-lufttrafikföretaget etablerades när det gäller det berörda tredjelandet, skall det senare datumet gälla, och om EG-lufttrafikföretaget inte före utgången av den perioden i tillräcklig utsträckning har påvisat att särskilda omständigheter har förhindrat det från att tillhandahålla tjänsterna, skall ministeriet upphäva beslutet om att bevilja företaget trafikrättigheterna.

(2)   Ministeriet skall återkalla beslutet att bevilja trafikrättigheter om det berörda EG-lufttrafikföretaget skriftligen informerar ministeriet att det inte har för avsikt att fortsätta att utnyttja rättigheterna, eller om den behöriga EU-medlemsstaten inte har utfärdat, har återkallat eller inte har förlängt EG-lufttrafikföretagets drifttillstånd eller operativa licens, om sådan har utfärdats av den därför ansvariga medlemsstaten.

(3)   Ministeriet skall dra in de trafikrättigheter som beviljats ett EG-lufttrafikföretag, helt och hållet, för en viss period, eller för vissa flyglinjer, om EG-lufttrafikföretaget

| a) | inte tillhandahåller lufttrafiktjänsterna i enlighet med villkoren för de beviljade trafikrättigheterna, |
| --- | --- |

a)

inte tillhandahåller lufttrafiktjänsterna i enlighet med villkoren för de beviljade trafikrättigheterna,

| b) | inte följer bestämmelserna i respektive luftfartsavtal i enlighet med de beviljades trafikrättigheterna, eller bryter mot andra internationella överensstämmelser, |
| --- | --- |

b)

inte följer bestämmelserna i respektive luftfartsavtal i enlighet med de beviljades trafikrättigheterna, eller bryter mot andra internationella överensstämmelser,

| c) | inte iakttar villkoren för tillhandahållandet av lufttransporttjänsterna och de bestämmelser som normalt gäller för sådana tjänster, |
| --- | --- |

c)

inte iakttar villkoren för tillhandahållandet av lufttransporttjänsterna och de bestämmelser som normalt gäller för sådana tjänster,

| d) | inte längre uppfyller villkoren för etablering för EG-lufttrafikföretag på Slovakiens territorium, eller |
| --- | --- |

d)

inte längre uppfyller villkoren för etablering för EG-lufttrafikföretag på Slovakiens territorium, eller

| e) | inte längre uppfyller villkoren enligt vilka det beviljades drifttillståndet eller den operativa licensen. |
| --- | --- |

e)

inte längre uppfyller villkoren enligt vilka det beviljades drifttillståndet eller den operativa licensen.

Artikel 7

Överföring av rättigheter

De trafikrättigheter som Slovakien beviljat ett EG-lufttrafikföretag kan varken överföras eller säljas vidare.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna riktlinje träder i kraft den 1 mars 2007.

Ľubomír VÁŽNY

Minister”

---

(1)  EUT L 157; 30.4.2004, s. 7 .

1

(2)  Förordning (EG) nr 847/2004.

2

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/40

---

INBJUDAN ATT LÄMNA FÖRSLAG – EACEA/03/07

”Ungdom i världen”: samarbete med andra länder än europeiska unionens grannländer

Programmet ”Aktiv ungdom”

(2007/C 70/11)

1.   Mål och beskrivning

Denna inbjudan har som mål att stödja program som främjar samarbete på ungdomsområdet mellan programländer och partnerländer som inte är grannländer till Europeiska unionen och syftar till att

| — | främja utbyte av erfarenhet och god praxis på ungdomsområdet och området för icke-formellt lärande, |
| --- | --- |

—

främja utbyte av erfarenhet och god praxis på ungdomsområdet och området för icke-formellt lärande,

| — | bidra till att utveckla ungdomspolitiken och arbetet inom ungdoms- och volontärtjänstområdet samt till att stärka kapaciteten och ledarskapsförmågan hos ungdomsorganisationer/-strukturer, |
| --- | --- |

—

bidra till att utveckla ungdomspolitiken och arbetet inom ungdoms- och volontärtjänstområdet samt till att stärka kapaciteten och ledarskapsförmågan hos ungdomsorganisationer/-strukturer,

| — | bygga upp varaktiga partnerskap och nätverk mellan ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

—

bygga upp varaktiga partnerskap och nätverk mellan ungdomsorganisationer.

Projekten ska behandla något av följande teman:

| 1. | Stärkande av det civila samhället, medborgarskapet och demokratin. |
| --- | --- |

1.

Stärkande av det civila samhället, medborgarskapet och demokratin.

| 2. | Åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet.

| 3. | Dialog mellan etniska och religiösa grupper. |
| --- | --- |

3.

Dialog mellan etniska och religiösa grupper.

| 4. | Konfliktlösning och återuppbyggnad efter konflikter. |
| --- | --- |

4.

Konfliktlösning och återuppbyggnad efter konflikter.

| 5. | Kvinnors aktiva roll i samhället. |
| --- | --- |

5.

Kvinnors aktiva roll i samhället.

| 6. | Minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Minoriteters rättigheter.

Detta samarbete riktar sig till personer som arbetar inom ungdomsområdet, ledare och andra verksamhetsansvariga, ungdomar samt andra aktörer som deltar i ungdomsorganisationer och ungdomsstrukturer och är intresserade av att genomföra projekt som främjar samarbete på detta område.

Denna inbjudan avser åtgärd 3.2 i programmet ”Aktiv ungdom”. Denna inbjudan kan genomföras under förutsättning att kommissionen antar det årliga arbetsprogrammet för programmet ”Aktiv ungdom ”och genomförandeorganets delegeringsbeslut. Inbjudan är således inte bindande för genomförandeorganet och kan ändras beroende på dessa båda faktorer.

2.   Sökande som kan få bidrag

Förslag ska inlämnas av icke-vinstdrivande organisationer, icke-statliga organisationer eller lokala, regionala eller nationella offentliga enheter. Endast sökande som är juridiska personer och har sitt säte i något av programländerna kan ansöka om bidrag.

Programländerna är följande:

| — | Europeiska unionens medlemsstater (1), |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens medlemsstater (1),

| — | de Eftaländer som omfattas av EES-avtalet (Island, Liechtenstein och Norge) (2), |
| --- | --- |

—

de Eftaländer som omfattas av EES-avtalet (Island, Liechtenstein och Norge) (2),

| — | de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs i de ramavtal som ingåtts med dessa länder med avseende på deras deltagande i gemenskapens program (Turkiet). |
| --- | --- |

—

de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs i de ramavtal som ingåtts med dessa länder med avseende på deras deltagande i gemenskapens program (Turkiet).

Projekten ska omfatta partner från minst fyra olika länder (inklusive det sökande organet), däribland minst två programländer, av vilka minst ett är medlem i Europeiska unionen och två partnerländer.

3.   Budget och projekttid

Den totala budgeten som anslagits till samfinansieringen av projekt inom ramen för denna inbjudan uppskattas till
  cirka

  2 285 000 euro.

Det finansiella stödet uppgår till högst 80 procent av de totala bidragsberättigade kostnaderna. Det högsta bidragsbeloppet är 100 000 euro.

Projekten ska ovillkorligen påbörjas mellan den 15 december 2007 och den 15 februari 2008. Projekttiden ska omfatta minst sex och högst 12 månader.

4.   Tidsfrist

Ansökningar ska sändas till Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur senast 31 maj 2007 (poststämpelns datum gäller).

5.   Mer information

Den fullständiga texten till denna inbjudan att lämna förslag och ansökningsblanketterna återfinns på följande webbplats:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action32/index.htm

Ansökningarna måste uppfylla villkoren i den fullständiga texten till denna inbjudan och lämnas in på rätt ansökningsblankett.

---

(1)  Enskilda personer från utomeuropeiska länder och territorier samt, i tillämpliga fall, relevanta offentliga eller privata organ och institutioner i ett utomeuropeiskt land eller territorium, får delta i programmet i enlighet med reglerna för programmet och de bestämmelser som gäller den medlemsstat de är knutna till. Detta gäller de länder och territorier som förtecknas i bilaga 1A till rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (EGT L 314, 30.11.2001, s. 1).

(2)  Med förbehåll för att den gemensamma EES-kommitténs beslut träder i kraft.

---

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 70/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 70/42

---

INBJUDAN ATT LÄMNA FÖRSLAG – EACEA/02/07

Inbjudan att lämna förslag till projekt för att stimulera nyskapande och kvalitet på ungdomsområdet

Programmet ”Ung och Aktiv i Europa”

(2007/C 70/12)

1.   Mål och beskrivning

Denna inbjudan avser åtgärd 4.4 i programmet ”Aktiv ungdom”. Programmet ska stödja projekt som syftar till att införa, genomföra och marknadsföra nyskapande och högkvalitativa metoder på områdena för icke-formellt lärande och ungdomsarbete.

Dessa nyskapande metoder kan röra

| — | innehåll och mål som ligger i linje med utvecklingen av ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet och prioriteringarna för programmet Ung och Aktiv i Europa och/eller |
| --- | --- |

—

innehåll och mål som ligger i linje med utvecklingen av ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet och prioriteringarna för programmet Ung och Aktiv i Europa och/eller

| — | metoder som används och bygger på de nya metoderna för icke-formellt lärande och på ungdomsområdet. |
| --- | --- |

—

metoder som används och bygger på de nya metoderna för icke-formellt lärande och på ungdomsområdet.

I enlighet med de allmänna prioriteringarna för programmet som syftar till att främja ungdomars deltagande, kulturell mångfald, det europeiska medborgarskapet och den sociala integrationen och den särskilda prioritering som 2007 består i främjandet av lika möjligheter (Europeiska året för lika möjligheter för alla 2007) syftar projekten till att stödja integrationen av ungdomar med sämre förutsättningar som lever i europeiska förortsområden.

Denna inbjudan kan genomföras under förutsättning att kommissionen antar det årliga arbetsprogrammet för programmet ”Aktiv ungdom ”och genomförandeorganets delegeringsbeslut. Inbjudan är således inte bindande för genomförandeorganet och kan ändras beroende på dessa båda faktorer.

2.   Sökande som kan få bidrag

Förslagen ska lämnas in av icke-vinstdrivande organisationer eller föreningar eller av lokala, regionala eller nationella enheter. Endast ansökningar från sökande som är juridiska personer och har sitt säte i något av programländerna kan få bidrag; detsamma gäller för partnerorganisationerna.

Programländerna är följande:

| — | Europeiska unionens medlemsstater (1), |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens medlemsstater (1),

| — | de Eftaländer som omfattas av EES-avtalet (Island, Liechtenstein och Norge) (2); |
| --- | --- |

—

de Eftaländer som omfattas av EES-avtalet (Island, Liechtenstein och Norge) (2);

| — | de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs i de ramavtal som ingåtts med dessa länder med avseende på deras deltagande i gemenskapens program (Turkiet). |
| --- | --- |

—

de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs i de ramavtal som ingåtts med dessa länder med avseende på deras deltagande i gemenskapens program (Turkiet).

Projekten ska omfatta partnerorganisationer från minst fyra olika länder (inklusive sökanden), av vilka minst en ska ha sitt huvudkontor i någon av Europeiska unionens medlemsstater.

Fysiska personer kan inte få bidrag inom ramen för denna inbjudan att lämna förslag.

3.   Budget och projekttid

Den totala budget som anslagits till samfinansieringen av projekt inom ramen för denna inbjudan uppskattas till cirka 600 000 EUR.

Det finansiella stödet uppgår till högst 65 procent av de totala bidragsberättigade kostnaderna för projektet. Bidragsbeloppet per projekt uppgår till högst 100 000 EUR per år. Det högsta totala bidragsbeloppet är 200 000 EUR.

Verksamheten ska ovillkorligen inledas mellan den 1 december 2007 och den 31 januari 2008. Projekttiden ska omfatta minst 12 och högst 24 månader.

4.   Tidsfrist

Ansökningar ska sändas till Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA) senast den 30 juni 2007 (poststämpelns datum gäller).

5.   Fullständig information

Den fullständiga texten till denna inbjudan att lämna förslag och ansökningsblanketterna återfinns på följande webbplats:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action44/index.htm

Ansökningarna måste ta hänsyn till villkoren i den fullständiga texten till denna inbjudan och lämnas in på rätt ansökningsblankett.

---

(1)  Enskilda personer från utomeuropeiska länder och territorier samt, i tillämpliga fall, relevanta offentliga eller privata organ och institutioner i ett utomeuropeiskt land eller territorium, får delta i programmet i enlighet med reglerna för programmet och de bestämmelser som gäller den medlemsstat de är knutna till. Detta gäller de länder och territorier som förtecknas i bilaga 1A till rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (EGT L 314, 30.11.2001, s. 1).

(2)  Med förbehåll för att den gemensamma EES-kommitténs beslut träder i kraft.

---