# Den Europæiske Unions C 68/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 68 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang24. marts 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 68

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang24. marts 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser |
| | RETNINGSLINJER |
| | Rådet |
| 2007/C 068/01 | Rådets resolution af 22. marts 2007 om en strategi for et sikkert informationssamfund i Europa | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser

RETNINGSLINJER

Rådet

2007/C 068/01

Rådets resolution af 22. marts 2007 om en strategi for et sikkert informationssamfund i Europa

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 068/02 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 5 |
| 2007/C 068/03 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 8 |
| 2007/C 068/04 | Fortolkende meddelelse fra Kommissionen om registrering af motorkøretøjer fra en anden medlemsstat (
  1
  ) | 15 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2007/C 068/02

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

5

2007/C 068/03

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

8

2007/C 068/04

Fortolkende meddelelse fra Kommissionen om registrering af motorkøretøjer fra en anden medlemsstat (
  1
  )

1

15

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 068/05 | Euroens vekselkurs | 25 |
| 2007/C 068/06 | Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 — Nationalt regionalstøttekort: Portugal, Cypern (
  1
  ) | 26 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2007/C 068/05

Euroens vekselkurs

25

2007/C 068/06

Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 — Nationalt regionalstøttekort: Portugal, Cypern (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser

RETNINGSLINJER

Rådet

| 24.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 68/1

---

RÅDETS RESOLUTION

af 22. marts 2007

om en strategi for et sikkert informationssamfund i Europa

(2007/C 68/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

VEDTAGER FØLGENDE RESOLUTION OG

UDTRYKKER TILFREDSHED MED

meddelelsen af 31. maj 2006 fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen En strategi for et sikkert informationssamfund — »Dialog, partnerskab og myndiggørelse«

NOTERER SIG

meddelelsen af 15. november 2006 fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om bekæmpelse af spam, spyware og skadeligt software

ERINDRER OM

| 1. | Rådets resolution af 28. januar 2002 om en fælles strategi og særlige foranstaltninger inden for net- og informationssikkerhed (1) |
| --- | --- |

1.

Rådets resolution af 28. januar 2002 om en fælles strategi og særlige foranstaltninger inden for net- og informationssikkerhed (1)

| 2. | Rådets resolution af 18. februar 2003 om en europæisk strategi for udvikling af en kultur for net- og informationssikkerhed (2) |
| --- | --- |

2.

Rådets resolution af 18. februar 2003 om en europæisk strategi for udvikling af en kultur for net- og informationssikkerhed (2)

| 3. | Rådets konklusioner af 8.-9. marts 2004 om uønskede henvendelser med henblik på direkte markedsføring (spam) og Rådets konklusioner af 9.-10. december 2004 om bekæmpelse af spam |
| --- | --- |

3.

Rådets konklusioner af 8.-9. marts 2004 om uønskede henvendelser med henblik på direkte markedsføring (spam) og Rådets konklusioner af 9.-10. december 2004 om bekæmpelse af spam

| 4. | konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i marts 2005 om et nyt afsæt for Lissabon-strategien og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i marts 2006, der opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til energisk at gennemføre den nye i2010-strategi |
| --- | --- |

4.

konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i marts 2005 om et nyt afsæt for Lissabon-strategien og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i marts 2006, der opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til energisk at gennemføre den nye i2010-strategi

| 5. | EF-rammebestemmelserne om elektronisk kommunikation (3), især dem, der gælder kommunikationssikkerhed, databeskyttelse og datafortrolighed, som har bidraget til at sikre et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger og privatlivets fred og sikre de offentlige kommunikationsnets integritet og sikkerhed |
| --- | --- |

5.

EF-rammebestemmelserne om elektronisk kommunikation (3), især dem, der gælder kommunikationssikkerhed, databeskyttelse og datafortrolighed, som har bidraget til at sikre et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger og privatlivets fred og sikre de offentlige kommunikationsnets integritet og sikkerhed

| 6. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 460/2004 af 10. marts 2004 om oprettelse af et europæisk agentur for net- og informationssikkerhed (ENISA) (4) |
| --- | --- |

6.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 460/2004 af 10. marts 2004 om oprettelse af et europæisk agentur for net- og informationssikkerhed (ENISA) (4)

| 7. | Tunis-dagsordenen og Tunis-engagementet fra verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS), der fremhæver nødvendigheden af at fortsætte kampen mod internetkriminalitet og spam, samtidig med at privatlivets fred og ytringsfriheden beskyttes, og af i samarbejde med alle berørte parter yderligere at fremme, udvikle og gennemføre en global kultur for internetsikkerhed |
| --- | --- |

7.

Tunis-dagsordenen og Tunis-engagementet fra verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS), der fremhæver nødvendigheden af at fortsætte kampen mod internetkriminalitet og spam, samtidig med at privatlivets fred og ytringsfriheden beskyttes, og af i samarbejde med alle berørte parter yderligere at fremme, udvikle og gennemføre en global kultur for internetsikkerhed

| 8. | formandskabets konklusioner fra den årlige europæiske konference om informationssamfundet »i2010 — På vej mod et allestedsnærværende europæisk informationssamfund «(den 27.-28. september 2006 i Esbo, Finland) |
| --- | --- |

8.

formandskabets konklusioner fra den årlige europæiske konference om informationssamfundet »i2010 — På vej mod et allestedsnærværende europæisk informationssamfund «(den 27.-28. september 2006 i Esbo, Finland)

UNDERSTREGER DERFOR FØLGENDE:

| 1. | Vores samfund bevæger sig hurtigt over i en ny udviklingsfase i retning af et allestedsnærværende informationssamfund, hvor stadig flere af borgernes daglige aktiviteter bygger på anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier (ikt) samt elektroniske kommunikationsnet; net- og informationssikkerhed bør betragtes som en nøglefaktor for denne udvikling og dens succes. |
| --- | --- |

1.

Vores samfund bevæger sig hurtigt over i en ny udviklingsfase i retning af et allestedsnærværende informationssamfund, hvor stadig flere af borgernes daglige aktiviteter bygger på anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier (ikt) samt elektroniske kommunikationsnet; net- og informationssikkerhed bør betragtes som en nøglefaktor for denne udvikling og dens succes.

| 2. | Tillid er et centralt element i det nye informationssamfunds succes; tillid vedrører også slutbrugernes erfaringer og behovet for at respektere deres privatliv; net- og informationssikkerhed bør derfor ikke blot betragtes som et teknisk spørgsmål. |
| --- | --- |

2.

Tillid er et centralt element i det nye informationssamfunds succes; tillid vedrører også slutbrugernes erfaringer og behovet for at respektere deres privatliv; net- og informationssikkerhed bør derfor ikke blot betragtes som et teknisk spørgsmål.

| 3. | Net- og informationssikkerhed er en væsentlig del af etableringen af et europæisk samarbejdsområde for information, der er omfattet af i2010-initiativet, og bidrager derved til, at den nye Lissabon-strategi lykkes; ikt er også et afgørende element i innovation, økonomisk vækst og jobskabelse i hele økonomien. |
| --- | --- |

3.

Net- og informationssikkerhed er en væsentlig del af etableringen af et europæisk samarbejdsområde for information, der er omfattet af i2010-initiativet, og bidrager derved til, at den nye Lissabon-strategi lykkes; ikt er også et afgørende element i innovation, økonomisk vækst og jobskabelse i hele økonomien.

| 4. | Nye teknologier, der fører os over i det allestedsnærværende informationssamfund, er allerede under udvikling; nye banebrydende teknologier (såsom trådløse højhastighedsnet, udstyr til radiofrekvensidentifikation (RFID) og sensornet) og innovative indholdsrige tjenester (såsom internetfjernsyn (IPTV), internettelefoni (VoIP), mobil-tv og andre mobiltjenester) kræver passende niveauer for net- og informationssikkerhed helt fra starten af udviklingsfasen, så der kan opnås en reel kommerciel værdi; en hurtig indførelse af de nye lovende innovationer er meget vigtig for informationssamfundets udvikling og Europas konkurrenceevne; offentlige organer og virksomheder bør snarest muligt indføre sikre, nye teknologier og tjenester, for at fremskynde disses generelle anvendelse. |
| --- | --- |

4.

Nye teknologier, der fører os over i det allestedsnærværende informationssamfund, er allerede under udvikling; nye banebrydende teknologier (såsom trådløse højhastighedsnet, udstyr til radiofrekvensidentifikation (RFID) og sensornet) og innovative indholdsrige tjenester (såsom internetfjernsyn (IPTV), internettelefoni (VoIP), mobil-tv og andre mobiltjenester) kræver passende niveauer for net- og informationssikkerhed helt fra starten af udviklingsfasen, så der kan opnås en reel kommerciel værdi; en hurtig indførelse af de nye lovende innovationer er meget vigtig for informationssamfundets udvikling og Europas konkurrenceevne; offentlige organer og virksomheder bør snarest muligt indføre sikre, nye teknologier og tjenester, for at fremskynde disses generelle anvendelse.

| 5. | Det er af strategisk betydning for EU, at den europæiske industri er både en krævende bruger og en konkurrencedygtig leverandør af net og sikkerhedsprodukter og -tjenester; mangfoldighed, åbenhed og interoperabilitet er integrerende elementer i sikkerheden og bør fremmes. |
| --- | --- |

5.

Det er af strategisk betydning for EU, at den europæiske industri er både en krævende bruger og en konkurrencedygtig leverandør af net og sikkerhedsprodukter og -tjenester; mangfoldighed, åbenhed og interoperabilitet er integrerende elementer i sikkerheden og bør fremmes.

| 6. | Viden og færdigheder inden for net- og informationssikkerhed skal også gøres til en integrerende del af enkeltpersoners og berørte parters hverdag i samfundet; der er gennemført en række oplysningskampagner både på nationalt plan og på EU-plan, men der er stadig langt igen på dette område, især for så vidt angår slutbrugerne og små og mellemstore virksomheder (SMV'er); der bør tages særlige hensyn til brugere med specielle behov eller ringe bevidsthed om net- og informationssikkerhed; alle berørte parter bør være bevidste om, at de er en del af den globale sikkerhedskæde og bør myndiggøres til at handle derefter; net- og informationssikkerhed bør indgå i al uddannelse og erhvervsuddannelse vedrørende ikt. |
| --- | --- |

6.

Viden og færdigheder inden for net- og informationssikkerhed skal også gøres til en integrerende del af enkeltpersoners og berørte parters hverdag i samfundet; der er gennemført en række oplysningskampagner både på nationalt plan og på EU-plan, men der er stadig langt igen på dette område, især for så vidt angår slutbrugerne og små og mellemstore virksomheder (SMV'er); der bør tages særlige hensyn til brugere med specielle behov eller ringe bevidsthed om net- og informationssikkerhed; alle berørte parter bør være bevidste om, at de er en del af den globale sikkerhedskæde og bør myndiggøres til at handle derefter; net- og informationssikkerhed bør indgå i al uddannelse og erhvervsuddannelse vedrørende ikt.

| 7. | Oprettelsen af ENISA har været et stort fremskridt i EU's bestræbelser på at tackle udfordringerne vedrørende net- og informationssikkerhed; agenturets kompetenceområde, formål, opgaver og varighed er fastlagt i forordning (EF) nr. 460/2004. |
| --- | --- |

7.

Oprettelsen af ENISA har været et stort fremskridt i EU's bestræbelser på at tackle udfordringerne vedrørende net- og informationssikkerhed; agenturets kompetenceområde, formål, opgaver og varighed er fastlagt i forordning (EF) nr. 460/2004.

| 8. | Midler, der kanaliseres til forskning og udvikling (FoU) og innovation både på nationalt plan og på EU-plan, er et af nøgleelementerne i en styrkelse af nye systemers, applikationers og tjenesters net- og informationssikkerhed; indsatsen på EU-plan inden for sikkerhedsrelateret forskning og innovation bør styrkes, især gennem syvende rammeprogram og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation; der bør også iværksættes foranstaltninger til at udbrede og fremme den kommercielle udnyttelse af betydningsfulde resultater, bl.a. ved en vurdering af deres nytteværdi for samfundet i bred forstand; dette vil fremme de europæiske leverandørers evne til at levere sikkerhedsløsninger, der imødekommer det europæiske markeds specifikke behov. |
| --- | --- |

8.

Midler, der kanaliseres til forskning og udvikling (FoU) og innovation både på nationalt plan og på EU-plan, er et af nøgleelementerne i en styrkelse af nye systemers, applikationers og tjenesters net- og informationssikkerhed; indsatsen på EU-plan inden for sikkerhedsrelateret forskning og innovation bør styrkes, især gennem syvende rammeprogram og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation; der bør også iværksættes foranstaltninger til at udbrede og fremme den kommercielle udnyttelse af betydningsfulde resultater, bl.a. ved en vurdering af deres nytteværdi for samfundet i bred forstand; dette vil fremme de europæiske leverandørers evne til at levere sikkerhedsløsninger, der imødekommer det europæiske markeds specifikke behov.

| 9. | Det allestedsnærværende informationssamfund giver store fordele, men skaber også store udfordringer og derved nye former for potentielle risici; trusler mod sikkerheden og privatlivets fred, også gennem ulovlig aflytning og udnyttelse af data, bliver mere og mere alvorlige, målrettede og klart rettet mod at opnå en økonomisk fordel; der bør på en innovativ måde udformes nye former for beredskab i forhold til de fremvoksende og allerede eksisterende trusler, og disse bør også omfatte spørgsmål, der opstår på grund af systemernes kompleksitet, fejl, uheld eller uklare retningslinjer; oprettelsen og udviklingen af nationale CERTs rettet mod forskellige aktører og samarbejdet mellem disse organer og med andre relevante parter bør opmuntres og fremmes yderligere. |
| --- | --- |

9.

Det allestedsnærværende informationssamfund giver store fordele, men skaber også store udfordringer og derved nye former for potentielle risici; trusler mod sikkerheden og privatlivets fred, også gennem ulovlig aflytning og udnyttelse af data, bliver mere og mere alvorlige, målrettede og klart rettet mod at opnå en økonomisk fordel; der bør på en innovativ måde udformes nye former for beredskab i forhold til de fremvoksende og allerede eksisterende trusler, og disse bør også omfatte spørgsmål, der opstår på grund af systemernes kompleksitet, fejl, uheld eller uklare retningslinjer; oprettelsen og udviklingen af nationale CERTs rettet mod forskellige aktører og samarbejdet mellem disse organer og med andre relevante parter bør opmuntres og fremmes yderligere.

| 10. | Standardisering og certificering af produkter, tjenester og styringssystemer, navnlig foretaget af eksisterende institutioner, fortjener særlig opmærksomhed i EU's politik for net- og informationssikkerhed, da det er et middel til at udbrede god praksis og professionalisme inden for net- og informationssikkerhed; især nye fremvoksende teknologier som RFID og mobil-tv kunne få gavn af en rettidig indførelse af eventuelt nye, åbne og interoperable standarder; de europæiske standardiseringsorganers virke på dette område bør opmuntres. |
| --- | --- |

10.

Standardisering og certificering af produkter, tjenester og styringssystemer, navnlig foretaget af eksisterende institutioner, fortjener særlig opmærksomhed i EU's politik for net- og informationssikkerhed, da det er et middel til at udbrede god praksis og professionalisme inden for net- og informationssikkerhed; især nye fremvoksende teknologier som RFID og mobil-tv kunne få gavn af en rettidig indførelse af eventuelt nye, åbne og interoperable standarder; de europæiske standardiseringsorganers virke på dette område bør opmuntres.

| 11. | Eftersom elektroniske net og informationssystemer spiller en stadig mere central rolle i den generelle drift af kritiske infrastrukturer, bliver deres tilgængelighed og integritet uundværlig for myndigheder, virksomheder og borgernes sikkerhed og livskvalitet samt for samfundenes generelle funktion. |
| --- | --- |

11.

Eftersom elektroniske net og informationssystemer spiller en stadig mere central rolle i den generelle drift af kritiske infrastrukturer, bliver deres tilgængelighed og integritet uundværlig for myndigheder, virksomheder og borgernes sikkerhed og livskvalitet samt for samfundenes generelle funktion.

| 12. | Der er mere end nogensinde brug for samarbejde og en praktisk tilgang; de forskellige berørte parter bør afdække og erkende deres respektive roller, ansvar og rettigheder. |
| --- | --- |

12.

Der er mere end nogensinde brug for samarbejde og en praktisk tilgang; de forskellige berørte parter bør afdække og erkende deres respektive roller, ansvar og rettigheder.

OG OPFORDRER DERFOR MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1. | at støtte uddannelsesprogrammer og generelt øge bevidstheden om net- og informationssikkerhed, f.eks. ved at iværksætte oplysningskampagner om net- og informationssikkerhed, der er målrettet mod alle borgere/brugere og erhvervssektorer, især SMV'er og slutbrugere med specielle behov eller ringe bevidsthed; inden 2008 kunne der vælges en fælles dato for en europæisk dag for bevidstgørelse (f.eks. »Dagen for net- og informationssikkerhed«), der skal gennemføres hvert år i medlemsstaterne på et frivilligt grundlag |
| --- | --- |

1.

at støtte uddannelsesprogrammer og generelt øge bevidstheden om net- og informationssikkerhed, f.eks. ved at iværksætte oplysningskampagner om net- og informationssikkerhed, der er målrettet mod alle borgere/brugere og erhvervssektorer, især SMV'er og slutbrugere med specielle behov eller ringe bevidsthed; inden 2008 kunne der vælges en fælles dato for en europæisk dag for bevidstgørelse (f.eks. »Dagen for net- og informationssikkerhed«), der skal gennemføres hvert år i medlemsstaterne på et frivilligt grundlag

| 2. | at styrke bidraget til en sikkerhedsrelateret FoU og forbedre brugervenligheden og udbredelsen af de betydningsfulde resultater; fremme udviklingen af innovative partnerskaber for at øge væksten i den europæiske ikt-sikkerhedsindustri og fremme en hurtig anvendelse af nye net- og informationssikkerhedsteknologier og -tjenester for at give dem et kommercielt skub fremad |
| --- | --- |

2.

at styrke bidraget til en sikkerhedsrelateret FoU og forbedre brugervenligheden og udbredelsen af de betydningsfulde resultater; fremme udviklingen af innovative partnerskaber for at øge væksten i den europæiske ikt-sikkerhedsindustri og fremme en hurtig anvendelse af nye net- og informationssikkerhedsteknologier og -tjenester for at give dem et kommercielt skub fremad

| 3. | at udvise den fornødne opmærksomhed over for behovet for at forebygge og bekæmpe nye og eksisterende sikkerhedstrusler mod elektroniske kommunikationsnet, hvilket også omfatter ulovlig aflytning og udnyttelse af data, erkende og tackle dermed forbundne risici og, om nødvendigt i samarbejde med ENISA, fremme effektiv udveksling af oplysninger og samarbejde mellem de relevante organisationer og agenturer på nationalt plan samt forpligte sig til at bekæmpe spam, spyware og skadeligt software, især gennem øget samarbejde mellem kompetente myndigheder på nationalt og internationalt plan |
| --- | --- |

3.

at udvise den fornødne opmærksomhed over for behovet for at forebygge og bekæmpe nye og eksisterende sikkerhedstrusler mod elektroniske kommunikationsnet, hvilket også omfatter ulovlig aflytning og udnyttelse af data, erkende og tackle dermed forbundne risici og, om nødvendigt i samarbejde med ENISA, fremme effektiv udveksling af oplysninger og samarbejde mellem de relevante organisationer og agenturer på nationalt plan samt forpligte sig til at bekæmpe spam, spyware og skadeligt software, især gennem øget samarbejde mellem kompetente myndigheder på nationalt og internationalt plan

| 4. | at styrke det gensidige samarbejde inden for i2010-rammerne for at kortlægge effektiv og innovativ praksis med henblik på at forbedre net- og informationssikkerheden og på frivillig basis udbrede kendskabet til denne praksis i hele EU |
| --- | --- |

4.

at styrke det gensidige samarbejde inden for i2010-rammerne for at kortlægge effektiv og innovativ praksis med henblik på at forbedre net- og informationssikkerheden og på frivillig basis udbrede kendskabet til denne praksis i hele EU

| 5. | at tilskynde til fortsat forbedring af de nationale CERT (Computer Emergency Response Teams) |
| --- | --- |

5.

at tilskynde til fortsat forbedring af de nationale CERT (Computer Emergency Response Teams)

| 6. | at fremme et miljø, som tilskynder tjenesteudbydere og netoperatører til at yde deres kunder en ordentlig service og sikre, at sikkerhedstjenesterne og -løsningerne er modstandsdygtige, og at forbrugerne har valgmuligheder; at tilskynde netoperatører og tjenesteudbydere til, og om nødvendigt kræve af dem, at de garanterer deres kunder et passende niveau for net- og informationssikkerhed |
| --- | --- |

6.

at fremme et miljø, som tilskynder tjenesteudbydere og netoperatører til at yde deres kunder en ordentlig service og sikre, at sikkerhedstjenesterne og -løsningerne er modstandsdygtige, og at forbrugerne har valgmuligheder; at tilskynde netoperatører og tjenesteudbydere til, og om nødvendigt kræve af dem, at de garanterer deres kunder et passende niveau for net- og informationssikkerhed

| 7. | at fortsætte en strategisk debat i Gruppen på Højt Niveau om i2010 under hensyntagen til den igangværende udvikling inden for informationssamfundet og sikre en sammenhængende tilgang, som omfatter regulering, samregulering, FoU og e-forvaltning sammen med kommunikation og uddannelse |
| --- | --- |

7.

at fortsætte en strategisk debat i Gruppen på Højt Niveau om i2010 under hensyntagen til den igangværende udvikling inden for informationssamfundet og sikre en sammenhængende tilgang, som omfatter regulering, samregulering, FoU og e-forvaltning sammen med kommunikation og uddannelse

| 8. | at sørge for, i overensstemmelse med handlingsplanen for e-forvaltning, udbredelse af sammenhængende e-forvaltningstjenester, fremme interoperable identitetsstyringsløsninger og foretage alle relevante ændringer i organisationen af den offentlige sektor; regeringer og offentlige forvaltninger bør tjene som eksempel på bedste praksis ved at fremme sikre e-forvaltningstjenester for alle borgere. |
| --- | --- |

8.

at sørge for, i overensstemmelse med handlingsplanen for e-forvaltning, udbredelse af sammenhængende e-forvaltningstjenester, fremme interoperable identitetsstyringsløsninger og foretage alle relevante ændringer i organisationen af den offentlige sektor; regeringer og offentlige forvaltninger bør tjene som eksempel på bedste praksis ved at fremme sikre e-forvaltningstjenester for alle borgere.

HILSER DET VELKOMMEN, AT KOMMISSIONEN HAR TIL HENSIGT

| 1. | at fortsætte udviklingen af en samlet dynamisk EU-dækkende strategi for net- og informationssikkerhed. Den helhedsstrategi, som Kommissionen foreslår, er af særlig betydning |
| --- | --- |

1.

at fortsætte udviklingen af en samlet dynamisk EU-dækkende strategi for net- og informationssikkerhed. Den helhedsstrategi, som Kommissionen foreslår, er af særlig betydning

| 2. | at tage fat på net- og informationssikkerhed som et af målene for revisionen af EU's rammebestemmelser om elektronisk kommunikation |
| --- | --- |

2.

at tage fat på net- og informationssikkerhed som et af målene for revisionen af EU's rammebestemmelser om elektronisk kommunikation

| 3. | fortsat at spille en rolle, så der kan skabes øget bevidsthed om behovet for generel politisk vilje til at bekæmpe spam, spyware og skadeligt software; styrke dialogen og samarbejdet med tredjelande, især gennem aftaler med tredjelande, herunder om spørgsmålet om bekæmpelse af spam, spyware og skadeligt software |
| --- | --- |

3.

fortsat at spille en rolle, så der kan skabes øget bevidsthed om behovet for generel politisk vilje til at bekæmpe spam, spyware og skadeligt software; styrke dialogen og samarbejdet med tredjelande, især gennem aftaler med tredjelande, herunder om spørgsmålet om bekæmpelse af spam, spyware og skadeligt software

| 4. | at styrke ENISA's inddragelse til støtte for strategien for et sikkert informationssamfund i Europa som fastsat i denne resolution i overensstemmelse med de formål og opgaver, der er fastsat i forordning (EF) nr. 460/2004, samt nærmere samarbejde og tættere arbejdsmæssige forbindelser mellem medlemsstater og berørte parter |
| --- | --- |

4.

at styrke ENISA's inddragelse til støtte for strategien for et sikkert informationssamfund i Europa som fastsat i denne resolution i overensstemmelse med de formål og opgaver, der er fastsat i forordning (EF) nr. 460/2004, samt nærmere samarbejde og tættere arbejdsmæssige forbindelser mellem medlemsstater og berørte parter

| 5. | inden for i2010-rammerne og i samarbejde med medlemsstaterne og alle berørte parter, især statistikere og eksperter i informationssikkerhed fra medlemsstaterne, at udvikle relevante indikatorer for Fællesskabets undersøgelser af alle aspekter i forbindelse med sikkerhed og tillid |
| --- | --- |

5.

inden for i2010-rammerne og i samarbejde med medlemsstaterne og alle berørte parter, især statistikere og eksperter i informationssikkerhed fra medlemsstaterne, at udvikle relevante indikatorer for Fællesskabets undersøgelser af alle aspekter i forbindelse med sikkerhed og tillid

| 6. | via en åben dialog mellem alle berørte parter at tilskynde medlemsstaterne til undersøge de økonomiske, forretningsmæssige og samfundsmæssige drivkræfter med henblik på at udvikle en sektorspecifik ikt-politik for at øge net- og informationssystemernes sikkerhed og modstandsdygtighed som et potentielt bidrag til det planlagte europæiske program for beskyttelse af kritisk infrastruktur |
| --- | --- |

6.

via en åben dialog mellem alle berørte parter at tilskynde medlemsstaterne til undersøge de økonomiske, forretningsmæssige og samfundsmæssige drivkræfter med henblik på at udvikle en sektorspecifik ikt-politik for at øge net- og informationssystemernes sikkerhed og modstandsdygtighed som et potentielt bidrag til det planlagte europæiske program for beskyttelse af kritisk infrastruktur

| 7. | i samordning med medlemsstaterne at fortsætte indsatsen for at befordre dialogen med relevante internationale partnere og organisationer for at fremme globalt samarbejde om net- og informationssikkerhed, især ved at gennemføre de aktionslinjer, der er fastlagt af WSIS, og regelmæssigt aflægge rapport til Rådet. |
| --- | --- |

7.

i samordning med medlemsstaterne at fortsætte indsatsen for at befordre dialogen med relevante internationale partnere og organisationer for at fremme globalt samarbejde om net- og informationssikkerhed, især ved at gennemføre de aktionslinjer, der er fastlagt af WSIS, og regelmæssigt aflægge rapport til Rådet.

OG OPFORDRER

| 1. | ENISA til at fortsætte det tætte samarbejde med medlemsstaterne, Kommissionen og andre relevante parter for at gennemføre de opgaver og de formål, der er fastsat i forordning (EF) nr. 460/2004 og til at bistå Kommissionen og medlemsstaterne i deres bestræbelser på at opfylde kravene til net- og informationssikkerhed og således bidrage til gennemførelsen og videreudviklingen af den nye strategi for et sikkert informationssamfund i Europa som fastsat i denne resolution |
| --- | --- |

1.

ENISA til at fortsætte det tætte samarbejde med medlemsstaterne, Kommissionen og andre relevante parter for at gennemføre de opgaver og de formål, der er fastsat i forordning (EF) nr. 460/2004 og til at bistå Kommissionen og medlemsstaterne i deres bestræbelser på at opfylde kravene til net- og informationssikkerhed og således bidrage til gennemførelsen og videreudviklingen af den nye strategi for et sikkert informationssamfund i Europa som fastsat i denne resolution

| 2. | alle berørte parter til at forbedre sikkerheden ved software og net- og informationssystemers sikkerhed og modstandsdygtighed i overensstemmelse med strategien for et sikkert informationssamfund i Europa som fastsat i denne resolution, samt til at deltage i en struktureret debat mellem alle berørte parter om, hvordan man bedst muligt udnytter de eksisterende redskaber og lovgivningsinstrumenter |
| --- | --- |

2.

alle berørte parter til at forbedre sikkerheden ved software og net- og informationssystemers sikkerhed og modstandsdygtighed i overensstemmelse med strategien for et sikkert informationssamfund i Europa som fastsat i denne resolution, samt til at deltage i en struktureret debat mellem alle berørte parter om, hvordan man bedst muligt udnytter de eksisterende redskaber og lovgivningsinstrumenter

| 3. | virksomheder til at stille sig positivt til informations- og netsikkerhed for at skabe mere avancerede og sikre produkter og tjenester, idet investeringer i sådanne produkter og tjenester betragtes som en konkurrencefordel |
| --- | --- |

3.

virksomheder til at stille sig positivt til informations- og netsikkerhed for at skabe mere avancerede og sikre produkter og tjenester, idet investeringer i sådanne produkter og tjenester betragtes som en konkurrencefordel

| 4. | fabrikanter og tjenesteudbydere til, hvor det er relevant, at lade krav til sikkerhed, databeskyttelse og datahemmelighed indgå i udformningen af deres produkter og tjenester og i udbredelsen af netværksinfrastrukturer, applikationer og software, og til at gennemføre og overvåge sikkerhedsløsninger |
| --- | --- |

4.

fabrikanter og tjenesteudbydere til, hvor det er relevant, at lade krav til sikkerhed, databeskyttelse og datahemmelighed indgå i udformningen af deres produkter og tjenester og i udbredelsen af netværksinfrastrukturer, applikationer og software, og til at gennemføre og overvåge sikkerhedsløsninger

| 5. | berørte parter til samarbejde og til at oprette forsøgsmiljøer, hvor nye teknologier og tjenester kan testes og afprøves på en sikker måde; berørte parter til rettidigt at indføre de nye sikre teknologier og tjenester, efter at de er blevet introduceret på markedet |
| --- | --- |

5.

berørte parter til samarbejde og til at oprette forsøgsmiljøer, hvor nye teknologier og tjenester kan testes og afprøves på en sikker måde; berørte parter til rettidigt at indføre de nye sikre teknologier og tjenester, efter at de er blevet introduceret på markedet

| 6. | alle berørte parter til at øge indsatsen for at bekæmpe spam og anden uredelig anvendelse af internettet og aktivt samarbejde med kompetente myndigheder på nationalt og internationalt plan |
| --- | --- |

6.

alle berørte parter til at øge indsatsen for at bekæmpe spam og anden uredelig anvendelse af internettet og aktivt samarbejde med kompetente myndigheder på nationalt og internationalt plan

| 7. | alle tjenesteudbydere og ikt-industrien til at fokusere på at fremme sikkerhed, databeskyttelse og brugervenlighed i forbindelse med produkter, processer og tjenester med henblik på at fremme pålideligheden, forebygge og bekæmpe id-tyveri og andre angreb på privatlivets fred |
| --- | --- |

7.

alle tjenesteudbydere og ikt-industrien til at fokusere på at fremme sikkerhed, databeskyttelse og brugervenlighed i forbindelse med produkter, processer og tjenester med henblik på at fremme pålideligheden, forebygge og bekæmpe id-tyveri og andre angreb på privatlivets fred

| 8. | netværksoperatører, tjenesteudbydere og den private sektor til at udveksle og gennemføre god sikkerhedspraksis og fremme en risikovurderings- og styringskultur i organisationer og virksomheder ved at støtte passende uddannelsesprogrammer og udvikle beredskabsplaner samt stille sikkerhedsløsninger til rådighed for deres kunder som del af deres tjenester. |
| --- | --- |

8.

netværksoperatører, tjenesteudbydere og den private sektor til at udveksle og gennemføre god sikkerhedspraksis og fremme en risikovurderings- og styringskultur i organisationer og virksomheder ved at støtte passende uddannelsesprogrammer og udvikle beredskabsplaner samt stille sikkerhedsløsninger til rådighed for deres kunder som del af deres tjenester.

---

(1)  EFT C 43 af 16.2.2002, s. 2.

(2)  EUT C 48 af 28.2.2003, s. 1.

(3)  Direktiv 2002/58/EF (direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37), direktiv 2002/20/EF (tilladelsesdirektivet) (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21) og direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 51).

(4)  EUT L 77 af 13.3.2004, s. 1.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 24.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 68/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 68/5

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 68/02)

| Godkendelsesdato | 3.1.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 147/06 |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Fritagelse for affaldsafgift for forbrænding af fiberfraktioner der stammer fra afgasning og separering af husdyrgødning |
| Retsgrundlag | Affalds- og råstofafgiftsloven (forslag til lov om ændring af affalds- og råstofafgiftsloven J nr. 2005-231-0051) |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Mindskelse af skatteprocenten |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 20 millioner DKK; Samlet forventet støtteydelse: 200 millioner DKK |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 4.1.2007-31.12.2016 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Skatteministeriet |
| Nikolai Eigtveds Gade 28 |
| DK-1402 København K |

Godkendelsesdato

3.1.2007

Sag nr.

N 147/06

Medlemsstat

Danmark

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Fritagelse for affaldsafgift for forbrænding af fiberfraktioner der stammer fra afgasning og separering af husdyrgødning

Retsgrundlag

Affalds- og råstofafgiftsloven (forslag til lov om ændring af affalds- og råstofafgiftsloven J nr. 2005-231-0051)

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Mindskelse af skatteprocenten

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 20 millioner DKK; Samlet forventet støtteydelse: 200 millioner DKK

Støtteintensitet

—

Varighed

4.1.2007-31.12.2016

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Skatteministeriet

Nikolai Eigtveds Gade 28

DK-1402 København K

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 22.11.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 222/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Sardegna |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Piano d'azione per il superamento del digital divide in Sardegna — Telecom Italia |
| Retsgrundlag | Deliberazione della giunta regionale n. 50/2 del 30.11.2004, n. 54/15 del 22.11.2005 e n. 62/65 del 27.12.2005 |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Sektorudvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 6,1 millioner EUR |
| Støtteintensitet | 55 % |
| Varighed | Indtil 2008 |
| Økonomisk sektor | Post og telekommunikation |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Regione autonoma della Sardegna |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

22.11.2006

Sag nr.

N 222/06

Medlemsstat

Italien

Region

Sardegna

Titel (og/eller modtagerens navn)

Piano d'azione per il superamento del digital divide in Sardegna — Telecom Italia

Retsgrundlag

Deliberazione della giunta regionale n. 50/2 del 30.11.2004, n. 54/15 del 22.11.2005 e n. 62/65 del 27.12.2005

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Sektorudvikling

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 6,1 millioner EUR

Støtteintensitet

55 %

Varighed

Indtil 2008

Økonomisk sektor

Post og telekommunikation

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Regione autonoma della Sardegna

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 9.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 501/06 |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Élargissement de la taxe fiscale affectée »matériaux de construction« |
| Retsgrundlag | Loi de finance pour 2007 portant modification de l'article 71F de la loi de finances n. 2004-1312 du 30 décembre 2003 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Skattelignende afgift |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 1,6 millioner EUR; Samlet forventet støtteydelse: 10 millioner EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 19.2.2007-31.12.2012 |
| Økonomisk sektor | Bygge- og anlægsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Ministère de l'Économie, des finances et de l'industrie |
| 139, rue de Bercy |
| F-75572 Paris |

Godkendelsesdato

9.2.2007

Sag nr.

N 501/06

Medlemsstat

Frankrig

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Élargissement de la taxe fiscale affectée »matériaux de construction«

Retsgrundlag

Loi de finance pour 2007 portant modification de l'article 71F de la loi de finances n. 2004-1312 du 30 décembre 2003

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Skattelignende afgift

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 1,6 millioner EUR; Samlet forventet støtteydelse: 10 millioner EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

19.2.2007-31.12.2012

Økonomisk sektor

Bygge- og anlægsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Ministère de l'Économie, des finances et de l'industrie

139, rue de Bercy

F-75572 Paris

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 22.1.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 515/06 |
| Medlemsstat | Belgien |
| Region | Vlaanderen |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Steun aan ondernemingen voor ecologie-investeringen in het Vlaams Gewest |
| Retsgrundlag | Decreet 31 januari 2003 betreffende het economisch ondersteuningsbeleid (Belgisch Staatsblad van 25 maart 2001) |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 54 millioner EUR; Samlet forventet støtteydelse: 378 millioner EUR |
| Støtteintensitet | 40 % |
| Varighed | 1.1.2004-31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | — |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Vlaamse Overheid — Agentschap Economie |
| Markiesstraat 1 |
| B-1000 Brussel |

Godkendelsesdato

22.1.2007

Sag nr.

N 515/06

Medlemsstat

Belgien

Region

Vlaanderen

Titel (og/eller modtagerens navn)

Steun aan ondernemingen voor ecologie-investeringen in het Vlaams Gewest

Retsgrundlag

Decreet 31 januari 2003 betreffende het economisch ondersteuningsbeleid (Belgisch Staatsblad van 25 maart 2001)

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 54 millioner EUR; Samlet forventet støtteydelse: 378 millioner EUR

Støtteintensitet

40 %

Varighed

1.1.2004-31.12.2013

Økonomisk sektor

—

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Vlaamse Overheid — Agentschap Economie

Markiesstraat 1

B-1000 Brussel

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 6.12.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 14/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Sardinien |
| Støtteordning | Ottana Energia Srl |
| Retsgrundlag | Decreto del ministero delle Attività produttive del 13.12.2005 |
| Foranstaltningens art | Individuel støtte |
| Formål | At videreføre aktiviteterne i en virksomhed i vanskelligheder, indtil der foreligger en omstruktureringsplan |
| Støtteform | Lånegaranti |
| Rammebeløb | Samlet beløb: 5 millioner EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 6 måneder |
| Berørte sektorer | Energisektoren |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Ministero delle Attività produttive |
| Via Molise, 2 |
| I-00187 Roma |

Godkendelsesdato

6.12.2006

Sag nr.

NN 14/06

Medlemsstat

Italien

Region

Sardinien

Støtteordning

Ottana Energia Srl

Retsgrundlag

Decreto del ministero delle Attività produttive del 13.12.2005

Foranstaltningens art

Individuel støtte

Formål

At videreføre aktiviteterne i en virksomhed i vanskelligheder, indtil der foreligger en omstruktureringsplan

Støtteform

Lånegaranti

Rammebeløb

Samlet beløb: 5 millioner EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

6 måneder

Berørte sektorer

Energisektoren

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Ministero delle Attività produttive

Via Molise, 2

I-00187 Roma

Andre oplysninger

De italienske myndigheder skal ophøre med at yde Ottana Energia garanti, senest 15 dage efter datoen for modtagelse af det brev, der blev sendt efter vedtagelsen af beslutningen

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 68/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 68/8

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2007/C 68/03)

| Vedtagelsesdato | 21.12.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 18/06 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | Wales |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Farming Connect Advisory Service (East Wales Cattle) |
| Retsgrundlag | Agriculture Act 1986 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Teknisk støtte |
| Støtteform | Tilskud |
| Budget | 22,64 millioner GBP (33,6 millioner EUR) |
| Støtteintensitet | Op til 100 % |
| Varighed | 1.9.2002-31.10.2006 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | National Assembly for Wales |
| Cathays Park |
| Cartiff CF103NQ |
| United Kingdom |

Vedtagelsesdato

21.12.2006

Sag nr.

NN 18/06

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

Wales

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Farming Connect Advisory Service (East Wales Cattle)

Retsgrundlag

Agriculture Act 1986

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Teknisk støtte

Støtteform

Tilskud

Budget

22,64 millioner GBP (33,6 millioner EUR)

Støtteintensitet

Op til 100 %

Varighed

1.9.2002-31.10.2006

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

National Assembly for Wales

Cathays Park

Cartiff CF103NQ

United Kingdom

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 109/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Campania |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Modifica del piano agrumicolo della Campania |
| Retsgrundlag | Delibera di giunta regionale n. 40 del 21.1.2005 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Investeringer i landbrugsbedrifter, tilskyndelse til produktion og afsætning af kvalitetsprodukter |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 1 330 924,40 EUR |
| Støtteintensitet | Op til 55 % |
| Varighed | Ubestemt |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Vedtagelsesdato

29.1.2007

Sag nr.

N 109/06

Medlemsstat

Italien

Region

Campania

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Modifica del piano agrumicolo della Campania

Retsgrundlag

Delibera di giunta regionale n. 40 del 21.1.2005

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Investeringer i landbrugsbedrifter, tilskyndelse til produktion og afsætning af kvalitetsprodukter

Støtteform

Direkte støtte

Budget

1 330 924,40 EUR

Støtteintensitet

Op til 55 %

Varighed

Ubestemt

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 4.1.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 757/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Piemonte |
| Støtteordning | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 3 e 4 luglio 2006 — provincia di Cuneo) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | At yde kompensation for beskadigelser af landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04) |
| Støtteintensitet | Op til 100 % af værdien af beskadigelserne af landbrugsproduktionen |
| Varighed | Indtil alle betalinger er udført |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Vedtagelsesdato

4.1.2007

Sag nr.

N 757/06

Medlemsstat

Italien

Region

Piemonte

Støtteordning

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 3 e 4 luglio 2006 — provincia di Cuneo)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

At yde kompensation for beskadigelser af landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold

Støtteform

Direkte støtte

Budget

Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04)

Støtteintensitet

Op til 100 % af værdien af beskadigelserne af landbrugsproduktionen

Varighed

Indtil alle betalinger er udført

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Andre oplysninger

Gennemførelse af den ordning, som Kommissionen godkendte i forbindelse med statsstøttesag NN 54/A/04 (Kommissionens brev K(2005) 1622 endelig af 7. juni 2005)

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 759/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Puglia |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (piogge alluvionali il 22 e il 23 ottobre 2005 nella provincia di Bari) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Kompensation for beskadigelser af bedriftsstrukturer som følge af ugunstige vejrforhold |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04) |
| Støtteintensitet | Op til 100 % |
| Varighed | Indtil alle betalinger er udført |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Vedtagelsesdato

14.12.2006

Sag nr.

N 759/06

Medlemsstat

Italien

Region

Puglia

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (piogge alluvionali il 22 e il 23 ottobre 2005 nella provincia di Bari)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for beskadigelser af bedriftsstrukturer som følge af ugunstige vejrforhold

Støtteform

Direkte støtte

Budget

Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04)

Støtteintensitet

Op til 100 %

Varighed

Indtil alle betalinger er udført

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Andre oplysninger

Gennemførelse af den ordning, som Kommissionen godkendte i forbindelse med statsstøttesag NN 54/A/04 (Kommissionens brev K(2005) 1622 endelig af 7. juni 2005)

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 4.1.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 769/06 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Afsætning af og salgsfremstød for fødevarer, der gennemføres af An Bord Bia (Irish Food Board) — ændring af N 362/2000 |
| Retsgrundlag | — | Government Decision (National Development Plan) |

Vedtagelsesdato

4.1.2007

Sag nr.

N 769/06

Medlemsstat

Irland

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Afsætning af og salgsfremstød for fødevarer, der gennemføres af An Bord Bia (Irish Food Board) — ændring af N 362/2000

Retsgrundlag

—

Government Decision (National Development Plan)

| — | An Bord Bia Act 1994 |
| --- | --- |

—

An Bord Bia Act 1994

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kvalitetsprodukter, teknisk bistand, reklame

Støtteform

Direkte støtte

Budget

Nyt budget for ordningen: 68 mio. EUR (forhøjet med 18,5 mio. EUR)

Støtteintensitet

—

Varighed

Indtil 31.12.2007

Erhvervssektorer

—

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| An Bord Bia |
| --- |
| Clanwilliam Cort |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

An Bord Bia

Clanwilliam Cort

Lower Mount Street

Dublin 2

Ireland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 795/06 |
| Medlemsstat | Ungarn |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Birtokfejlesztési hitel kamattámogatása |
| Retsgrundlag | — | 3/2003. (I. 24.) FVM rendelet az agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok 2003. évi költségvetési támogatásáról, 271-275. § |

Vedtagelsesdato

22.12.2006

Sag nr.

N 795/06

Medlemsstat

Ungarn

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Birtokfejlesztési hitel kamattámogatása

Retsgrundlag

—

3/2003. (I. 24.) FVM rendelet az agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok 2003. évi költségvetési támogatásáról, 271-275. §

| — | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtokfejlesztési hitel kamattámogatásáról |
| --- | --- |

—

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtokfejlesztési hitel kamattámogatásáról

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Investeringsstøtte

Støtteform

Lavt forrentet lån

Budget

Årlige udgifter: 436 mio. HUF

Samlet budget: 2 000 mio. HUF

Støtteintensitet

Højst 24,06 %

Varighed

Indtil 31.12.2008

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 796/06 |
| Medlemsstat | Ungarn |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Birtok-összevonási célú termőföld vásárlás támogatása |
| Retsgrundlag | — | A 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló FVM rendelet |

Vedtagelsesdato

22.12.2006

Sag nr.

N 796/06

Medlemsstat

Ungarn

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Birtok-összevonási célú termőföld vásárlás támogatása

Retsgrundlag

—

A 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló FVM rendelet

| — | 25/2004. FVM rendelet 34. §; 39§-42. § |
| --- | --- |

—

25/2004. FVM rendelet 34. §; 39§-42. §

| — | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtok-összevonási célú termőföldvásárlás támogatásáról |
| --- | --- |

—

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtok-összevonási célú termőföldvásárlás támogatásáról

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Investeringsstøtte

Støtteform

Direkte støtte

Budget

Årlige udgifter: 300 mio. HUF

Samlet budget: 600 mio. HUF

Støtteintensitet

Højst 20 %

Varighed

Indtil 31.12.2008

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 28.12.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 807/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Puglia |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Programma di lotta contro la tristeza degli agrumi della regione Puglia |
| Retsgrundlag | Legge regionale n. 20 del 30.12.2005 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af en plantesygdom |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 500 000 EUR |
| Støtteintensitet | Fra 5 til 25 EUR pr. træ som kompensation for tab |
| Varighed | 2 år |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Regione Puglia |
| Lungomare N. Sauro, 47 |
| I-70121 Bari |

Vedtagelsesdato

28.12.2006

Sag nr.

N 807/06

Medlemsstat

Italien

Region

Puglia

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Programma di lotta contro la tristeza degli agrumi della regione Puglia

Retsgrundlag

Legge regionale n. 20 del 30.12.2005

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af en plantesygdom

Støtteform

Direkte støtte

Budget

500 000 EUR

Støtteintensitet

Fra 5 til 25 EUR pr. træ som kompensation for tab

Varighed

2 år

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Regione Puglia

Lungomare N. Sauro, 47

I-70121 Bari

Andre oplysninger

Det drejer sig om en ændring af støtteordningen N 603/05, som Kommissionen har godkendt. Det oprindelige budget på  803 090,45 EUR, som statsmyndighederne stiller til rådighed, forhøjes med 500 000 EUR fra de regionale myndigheder i Puglia. Det supplerende beløb skal anvendes til at finansiere godtgørelser i tilfælde af rydning af smittede træer

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 831/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Lombardia |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Aiuti regionali in agricoltura. Articolo 23 legge regionale n. 7/2000 |
| Retsgrundlag | Legge regionale n. 7 del 7.2.2000 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Interventioner til fordel for bjerglandbrug |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | — |
| Støtteintensitet | Forskellige beløb |
| Varighed | 1.1.2007-31.12.2007 |
| Erhvervssektorer | A — Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Regione Lombardia |
| Via Pola, 12/14 |
| I-20124 Milano |

Vedtagelsesdato

29.1.2007

Sag nr.

N 831/06

Medlemsstat

Italien

Region

Lombardia

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Aiuti regionali in agricoltura. Articolo 23 legge regionale n. 7/2000

Retsgrundlag

Legge regionale n. 7 del 7.2.2000

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Interventioner til fordel for bjerglandbrug

Støtteform

Direkte støtte

Budget

—

Støtteintensitet

Forskellige beløb

Varighed

1.1.2007-31.12.2007

Erhvervssektorer

A — Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Regione Lombardia

Via Pola, 12/14

I-20124 Milano

Andre oplysninger

Det drejer sig om videreførelse til den 31.12.2007 af en af de foranstaltninger, som Kommissionen godkendte i forbindelse med ordning N 49/2000 og navnlig ordningen i artikel 23 i regional lov nr. 7 af 7. februar 2000: »Støtte til bjerglandbrug«

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 834/06 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | Landsordning |
| Støtteordning | Wijziging van de parafiscale heffing voor levende eenden ter financiering van dierziektebestrijding |
| Retsgrundlag | Verordening van het Productschap voor Pluimvee en Eieren die vorige verordeningen wijzigt inzake parafiscale heffingen in de sectoren pluimvee en eieren, konijnen, pelsdieren en vossen |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Bekæmpelse af dyresygdomme |
| Støtteform | Betalinger efter udbrud af en smitsom sygdom |
| Budget | Det samlede budget er fortsat det samme som for støttesag N 352/04, der ændres ved denne foranstaltning. Budgettet afhænger af de faktiske fremtidige udgifter til bekæmpelse af forskellige dyresygdomme |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | 2007-2010 |
| Erhvervssektorer | Fjerkræ |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Vedtagelsesdato

29.1.2007

Sag nr.

N 834/06

Medlemsstat

Nederlandene

Region

Landsordning

Støtteordning

Wijziging van de parafiscale heffing voor levende eenden ter financiering van dierziektebestrijding

Retsgrundlag

Verordening van het Productschap voor Pluimvee en Eieren die vorige verordeningen wijzigt inzake parafiscale heffingen in de sectoren pluimvee en eieren, konijnen, pelsdieren en vossen

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Bekæmpelse af dyresygdomme

Støtteform

Betalinger efter udbrud af en smitsom sygdom

Budget

Det samlede budget er fortsat det samme som for støttesag N 352/04, der ændres ved denne foranstaltning. Budgettet afhænger af de faktiske fremtidige udgifter til bekæmpelse af forskellige dyresygdomme

Støtteintensitet

100 %

Varighed

2007-2010

Erhvervssektorer

Fjerkræ

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 68/15

---

Fortolkende meddelelse fra Kommissionen om registrering af motorkøretøjer fra en anden medlemsstat

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 68/04)

1.   INDLEDNING

Det er i dag langt lettere end for et par år siden at købe et motorkøretøj i en anden medlemsstat og at indføre et motorkøretøj, der er registreret i en anden medlemsstat. Det skyldes frem for alt tre forhold.

| a) | De forskellige nationale typegodkendelsessystemer er blevet erstattet af EF-typegodkendelsessystemet (1), som har været lovpligtigt for de fleste personbiler og motorcykler siden hhv. januar 1998 og juni 2003. Disse motorkøretøjsklasser må kun markedsføres, hvis de overholder alle relevante EF-typegodkendelsesdirektiver, og medlemsstaterne kan ikke nægte registrering eller forbyde salg eller ibrugtagning af de pågældende køretøjer. Europa-Parlamentet og Rådet har i øjeblikket et forslag til et nyt rammedirektiv (2) til behandling. Når det er vedtaget, bliver EF-typegodkendelsen også lovpligtig for erhvervskøretøjer (busser og lastvogne). En ensartet EF-typegodkendelse i hele EU gør det hurtigere og lettere at opnå registrering i alle medlemsstaterne. |
| --- | --- |

a)

De forskellige nationale typegodkendelsessystemer er blevet erstattet af EF-typegodkendelsessystemet (1), som har været lovpligtigt for de fleste personbiler og motorcykler siden hhv. januar 1998 og juni 2003. Disse motorkøretøjsklasser må kun markedsføres, hvis de overholder alle relevante EF-typegodkendelsesdirektiver, og medlemsstaterne kan ikke nægte registrering eller forbyde salg eller ibrugtagning af de pågældende køretøjer. Europa-Parlamentet og Rådet har i øjeblikket et forslag til et nyt rammedirektiv (2) til behandling. Når det er vedtaget, bliver EF-typegodkendelsen også lovpligtig for erhvervskøretøjer (busser og lastvogne). En ensartet EF-typegodkendelse i hele EU gør det hurtigere og lettere at opnå registrering i alle medlemsstaterne.

| b) | Den nye forordning om gruppefritagelse for anvendelse af konkurrencereglerne på salg og service af motorkøretøjer (3) gør det endnu lettere for forbrugerne at udnytte det indre marked i praksis, dvs. at drage fuld fordel af prisforskellene mellem de enkelte medlemsstater. Forbrugerne kan nu f.eks. frit benytte sig af formidlere eller agenter til at købe et motorkøretøj i en medlemsstat efter eget valg. Forhandlerne har større frihed til at drive virksomhed uden for deres etableringsland og sælge køretøjer til forbrugere i andre medlemsstater (dvs. både såkaldt aktivt salg og passivt salg, hvor forbrugerne selv henvender sig hos forhandleren). |
| --- | --- |

b)

Den nye forordning om gruppefritagelse for anvendelse af konkurrencereglerne på salg og service af motorkøretøjer (3) gør det endnu lettere for forbrugerne at udnytte det indre marked i praksis, dvs. at drage fuld fordel af prisforskellene mellem de enkelte medlemsstater. Forbrugerne kan nu f.eks. frit benytte sig af formidlere eller agenter til at købe et motorkøretøj i en medlemsstat efter eget valg. Forhandlerne har større frihed til at drive virksomhed uden for deres etableringsland og sælge køretøjer til forbrugere i andre medlemsstater (dvs. både såkaldt aktivt salg og passivt salg, hvor forbrugerne selv henvender sig hos forhandleren).

| c) | Det Europæiske Fællesskab har indført en harmoniseret registreringsattest for motorkøretøjer (4). Denne skal først og fremmest lette den frie bevægelighed for køretøjer, der er registreret i en medlemsstat, ved kørsel i andre medlemsstater og ny ibrugtagning af køretøjer, der tidligere har været registreret i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Det Europæiske Fællesskab har indført en harmoniseret registreringsattest for motorkøretøjer (4). Denne skal først og fremmest lette den frie bevægelighed for køretøjer, der er registreret i en medlemsstat, ved kørsel i andre medlemsstater og ny ibrugtagning af køretøjer, der tidligere har været registreret i en anden medlemsstat.

Alligevel er der stadig mange borgere og virksomheder, der ikke køber et motorkøretøj i en anden medlemsstat, fordi de frygter unødigt papirarbejde og ekstra omkostninger i deres hjemland. Desuden giver de vanskeligheder, der er forbundet med at indføre motorkøretøjer i andre medlemsstater, stadig anledning til klager, især på grund af tunge typegodkendelses- og registreringsprocedurer. Hele 20 % af de verserende traktatbrudssager angående EF-traktatens artikel 28-30 og 7 % af Solvit-sagerne vedrører i øjeblikket registrering af motorkøretøjer (5).

Denne meddelelse skal give et bredt og ajourført overblik over de fællesskabsretlige principper, der gælder for registrering af et motorkøretøj i en anden medlemsstat end den medlemsstat, hvor det er købt, og for indførsel af et motorkøretøj, der er registreret i en anden medlemsstat. Der tages i denne forbindelse hensyn til den seneste udvikling i EU-lovgivningen og i EF-Domstolens praksis. Der gives dog ikke en oversigt over de fællesskabsretlige principper, der gælder for registreringsafgifter og vægtafgifter (6), som i øjeblikket er omfattet af EF-traktatens artikel 25 eller 90 (7).

Meddelelsen erstatter Kommissionens fortolkende meddelelse om typegodkendelse og indregistrering af køretøjer, som tidligere har været indregistreret i en anden medlemsstat (8). Det bør dog bemærkes, at det alene er EF-Domstolen, der har kompetence til at afgøre spørgsmål om fortolkningen af fællesskabsretten.

Meddelelsen er af særlig interesse for de af medlemsstaternes myndigheder, som typegodkender og registrerer motorkøretøjer, og vil gøre det lettere for dem at gennemføre fællesskabsretten korrekt. Kommissionen planlægger at udarbejde en forbrugervejledning om indførsel og registrering af køretøjer i EU.

Kommissionen vil også fremover nøje overvåge, at de fællesskabsretlige principper for registrering og indførsel af motorkøretøjer gennemføres korrekt.

2.   TERMINOLOGI

Meddelelsen omhandler den første registrering af motorkøretøjer og registrering af motorkøretøjer, som tidligere har været registreret i en anden medlemsstat, uanset om der er tale om nye eller brugte køretøjer.

I denne meddelelse forstås ved »Motorkøretøj«:

| — | ethvert motordrevet færdigopbygget eller delvis opbygget køretøj, som er bestemt til kørsel på vej, har mindst fire hjul og har en konstruktivt bestemt største hastighed på over 25 km/h, samt påhængskøretøjer dertil, undtagen skinnekøretøjer, landbrugs- og skovbrugstraktorer, selvkørende arbejdsredskaber og tunge erhvervskøretøjer (9), eller |
| --- | --- |

—

ethvert motordrevet færdigopbygget eller delvis opbygget køretøj, som er bestemt til kørsel på vej, har mindst fire hjul og har en konstruktivt bestemt største hastighed på over 25 km/h, samt påhængskøretøjer dertil, undtagen skinnekøretøjer, landbrugs- og skovbrugstraktorer, selvkørende arbejdsredskaber og tunge erhvervskøretøjer (9), eller

| — | ethvert to- og trehjulet motordrevet køretøj, også med tvillinghjul, som er bestemt til brug på vej (10). |
| --- | --- |

—

ethvert to- og trehjulet motordrevet køretøj, også med tvillinghjul, som er bestemt til brug på vej (10).

Et motorkøretøj er »tidligere registreret i en anden medlemsstat«, når det har opnået en administrativ tilladelse til ibrugtagning, som omfatter identificering af køretøjet og tildeling af et registreringsnummer. Denne meddelelse omhandler derfor også køretøjer på midlertidige nummerplader og køretøjer på prøvenummerplader.

Det er uden betydning, hvor længe et køretøj har været registreret i en medlemsstat, før det indføres i en anden medlemsstat.

3.   REGISTRERING AF ET MOTORKØRETØJ I BOPÆLSMEDLEMSSTATEN

3.1.   Hvad betragtes som bopælsmedlemsstat ved registreringen?

Ifølge EF-Domstolen er registreringen et naturligt led i beskatningsbeføjelsen i forbindelse med motorkøretøjer. Registreringen letter kontrollen både for registreringsmedlemsstaten og for de andre medlemsstater, fordi registreringen i en medlemsstat er bevis for, at der er betalt motorkøretøjsafgifter i dette land (11).

Ejeren af et køretøj skal registrere sit køretøj i den medlemsstat, hvor han har sit sædvanlige opholdssted. Artikel 7 i direktiv 83/182/EØF (12) og artikel 6 i direktiv 83/183/EØF (13) fastsætter nøje, hvordan det sædvanlige opholdssted bestemmes, når en person midlertidigt eller permanent opholder sig og anvender et køretøj i en anden medlemsstat end sit hjemland. Ifølge EF-Domstolens praksis kan det kvantitative kriterium, der er fastsat i nævnte artikler (dvs. at man skal opholde sig over 185 dage pr. kalenderår det pågældende sted), dog ikke gøres gældende som hovedkriterium, hvis der er andre afgørende faktorer.

Når en person har både et privat og et erhvervsmæssigt tilhørsforhold til to medlemsstater, er det sædvanlige opholdssted, som skal fastlægges på grundlag af en samlet vurdering under hensyn til alle relevante faktiske omstændigheder, ifølge EF-Domstolen det sted, hvor den pågældende har oprettet det varige midtpunkt for sine interesser, og hvis en sådan samlet vurdering ikke danner grundlag for at foretage denne lokalisering, skal det private tilhørsforhold have forrang (14).

3.2.   De enkelte skridt ved registrering af et motorkøretøj

Medlemsstaternes gældende retsforskrifter omfatter (højst) tre etaper for registreringen af et motorkøretøj i bestemmelsesmedlemsstaten:

| — | Godkendelse af motorkøretøjets tekniske egenskaber: Der er i mange tilfælde tale om EF-typegodkendelsen. Nogle motorkøretøjsklasser er dog stadig omfattet af de nationale godkendelsesprocedurer. |
| --- | --- |

—

Godkendelse af motorkøretøjets tekniske egenskaber: Der er i mange tilfælde tale om EF-typegodkendelsen. Nogle motorkøretøjsklasser er dog stadig omfattet af de nationale godkendelsesprocedurer.

| — | Teknisk eftersyn af brugte køretøjer: Det kontrolleres af hensyn til menneskers sundhed og liv, at motorkøretøjet er i god stand på registreringstidspunktet. |
| --- | --- |

—

Teknisk eftersyn af brugte køretøjer: Det kontrolleres af hensyn til menneskers sundhed og liv, at motorkøretøjet er i god stand på registreringstidspunktet.

| — | Registrering af motorkøretøjer: Der gives en administrativ tilladelse til ibrugtagning, som omfatter identificering af køretøjet og tildeling af et registreringsnummer. |
| --- | --- |

—

Registrering af motorkøretøjer: Der gives en administrativ tilladelse til ibrugtagning, som omfatter identificering af køretøjet og tildeling af et registreringsnummer.

3.3.   Godkendelse af motorkøretøjets tekniske karakteristika

3.3.1.   EF-typegodkendelse

Alle seriefremstillede personbiler, der er blevet godkendt siden 1996, motorcykler, der er blevet godkendt siden maj 2003, og traktorer, der er blevet godkendt siden 2005, er generelt blevet underkastet EF-typegodkendelse. Ved denne procedure fastslår en medlemsstat, at en køretøjstype opfylder alle gældende europæiske sikkerheds- og miljøbeskyttelseskrav. EF-typegodkendelsen er gyldig i alle medlemsstaterne.

Når fabrikanten af motorkøretøjet i overensstemmelse med direktiv 70/156/EØF indgiver sin ansøgning om EF-typegodkendelse til en medlemsstats godkendende myndighed, som udsteder EF-typegodkendelse til køretøjet, hvis det opfylder alle kravene i de relevante direktiver (15), sender den godkendende myndighed i dette land de godkendende myndigheder i de øvrige medlemsstater en kopi af typegodkendelsesattesten for hver køretøjstype, for hvilken den har udstedt, nægtet eller inddraget typegodkendelse.

Som indehaver af EF-typegodkendelsen udsteder fabrikanten en EF-typeattest, som viser, at køretøjet er produceret i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype. EF-typeattesten skal følge hvert nyt EF-typegodkendt køretøj. Fabrikanten er ifølge EU's konkurrenceregler desuden forpligtet til at udstede EF-typeattester uden forskelsbehandling og inden for en rimelig frist uanset køretøjets bestemmelsessted og/eller oprindelse (dvs. uanset om køretøjet er bestemt til en forbruger eller forhandler i en anden medlemsstat).

Medlemsstaterne må, for så vidt angår konstruktion og funktion, kun tillade registrering, salg eller ibrugtagning af nye EF-typegodkendte køretøjer, hvis de ledsages af en gyldig EF-typeattest.

EU-lovgivningen indeholder intet krav om, at typeattesten skal følge køretøjet efter registreringen. I de fleste medlemsstater opbevares EF-typeattesten hos myndighederne, når køretøjet er blevet registreret.

Der må ikke stilles krav om, at nye køretøjer, der er EF-typegodkendte, og som har en gyldig typeattest, skal have godkendt deres tekniske egenskaber på ny, eller at de skal opfylde yderligere tekniske krav, for så vidt angår konstruktion og funktion, medmindre de tydeligvis er blevet ændret, efter at de forlod fabrikantens fabrik. Nationale bestemmelser, der fastslår, at motorkøretøjer, som har en gyldig EF-typegodkendelsesattest, ikke kan registreres, medmindre der fremlægges en national attest, der viser, at de opfylder de nationale krav, f.eks. de nationale udstødningsnormer, er derfor ikke tilladt (16).

3.3.2.   National godkendelse

Efter den nugældende fællesskabsret findes der ingen EF-typegodkendelse for følgende motorkøretøjsklasser:

| — | erhvervskøretøjer (busser og lastvogne) og påhængskøretøjer |
| --- | --- |

—

erhvervskøretøjer (busser og lastvogne) og påhængskøretøjer

| — | køretøjer produceret i små serier |
| --- | --- |

—

køretøjer produceret i små serier

| — | køretøjer med individuel godkendelse. |
| --- | --- |

—

køretøjer med individuel godkendelse.

For et nyt motorkøretøj, der ikke er EF-typegodkendt, kan bestemmelsesmedlemsstaten kræve, at det skal godkendes nationalt, før det kan registreres. Godkendes det nationalt, udstedes der en national typeattest, som bl.a. anvendes ved registrering af motorkøretøjet.

Den nationale godkendelse kan enten være en national typegodkendelse eller en national individuel godkendelse:

| — | Den nationale typegodkendelse, herunder typegodkendelsen af små serier, skal sikre, at køretøjstypen opfylder de tekniske krav, der gælder i den pågældende medlemsstat. Godkendes køretøjet, udsteder fabrikanten en national typeattest, som viser, at det er produceret i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype. |
| --- | --- |

—

Den nationale typegodkendelse, herunder typegodkendelsen af små serier, skal sikre, at køretøjstypen opfylder de tekniske krav, der gælder i den pågældende medlemsstat. Godkendes køretøjet, udsteder fabrikanten en national typeattest, som viser, at det er produceret i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype.

| — | Den nationale individuelle godkendelse attesterer, at et bestemt køretøj (uanset om det er unikt eller ej) opfylder de relevante nationale krav. Proceduren anvendes bl.a. ved køretøjer, der indføres på individuelt grundlag fra tredjelande, og som ikke opfylder EU's typegodkendelseskrav, og ved unikke køretøjer. |
| --- | --- |

—

Den nationale individuelle godkendelse attesterer, at et bestemt køretøj (uanset om det er unikt eller ej) opfylder de relevante nationale krav. Proceduren anvendes bl.a. ved køretøjer, der indføres på individuelt grundlag fra tredjelande, og som ikke opfylder EU's typegodkendelseskrav, og ved unikke køretøjer.

Procedurerne for national typegodkendelse og individuel godkendelse af motorkøretøjer, som skal tages i brug eller registreres for første gang i EU, er normalt ikke omfattet af fællesskabsretten.

De nationale godkendelsesprocedurer for motorkøretøjer, der allerede har opnået en national godkendelse i en medlemsstat, eller som allerede har været registreret i en anden medlemsstat, skal være i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 28 og 30. Ifølge EF-Domstolens praksis udgør forekomsten af sådanne nationale procedurer ikke i sig selv nødvendigvis en overtrædelse af de nævnte artikler.

De pågældende godkendelser skal dog mindst opfylde følgende procedurekrav for at være i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 28 og 30 (17):

| a) | De nationale godkendelsesprocedurer skal i alt fald bygge på objektive kriterier, der ikke er udtryk for forskelsbehandling, og på kendte forhold, således at de lægger en ramme for de nationale myndigheders skønsudøvelse, der dermed ikke anvendes vilkårligt. |
| --- | --- |

a)

De nationale godkendelsesprocedurer skal i alt fald bygge på objektive kriterier, der ikke er udtryk for forskelsbehandling, og på kendte forhold, således at de lægger en ramme for de nationale myndigheders skønsudøvelse, der dermed ikke anvendes vilkårligt.

| b) | Procedurerne må ikke gå ud på at gentage en kontrol, der allerede er blevet udført inden for rammerne af andre procedurer, enten i samme medlemsstat eller i en anden medlemsstat. Det følger heraf, at de nationale myndigheder ikke har ret til at kræve tekniske prøver, når de samme prøver allerede er foretaget i en anden medlemsstat, og når resultaterne heraf står til rådighed for disse myndigheder eller på disses begæring kan stilles til deres rådighed. Det kræver en aktiv adfærd hos det nationale organ, hvor der er indgivet en ansøgning om godkendelse af et motorkøretøj eller om anerkendelse i denne forbindelse af ækvivalensen af en typeattest fra et godkendelsesorgan i en anden medlemsstat. En sådan adfærd kræves desuden i givet fald også hos sidstnævnte organ, og det påhviler herved medlemsstaterne at sikre, at de kompetente godkendelsesorganer samarbejder med hinanden for at lette de procedurer, som skal følges, for at få adgang til importmedlemsstatens nationale marked (18). |
| --- | --- |

b)

Procedurerne må ikke gå ud på at gentage en kontrol, der allerede er blevet udført inden for rammerne af andre procedurer, enten i samme medlemsstat eller i en anden medlemsstat. Det følger heraf, at de nationale myndigheder ikke har ret til at kræve tekniske prøver, når de samme prøver allerede er foretaget i en anden medlemsstat, og når resultaterne heraf står til rådighed for disse myndigheder eller på disses begæring kan stilles til deres rådighed. Det kræver en aktiv adfærd hos det nationale organ, hvor der er indgivet en ansøgning om godkendelse af et motorkøretøj eller om anerkendelse i denne forbindelse af ækvivalensen af en typeattest fra et godkendelsesorgan i en anden medlemsstat. En sådan adfærd kræves desuden i givet fald også hos sidstnævnte organ, og det påhviler herved medlemsstaterne at sikre, at de kompetente godkendelsesorganer samarbejder med hinanden for at lette de procedurer, som skal følges, for at få adgang til importmedlemsstatens nationale marked (18).

| c) | Proceduren skal være let tilgængelig og kunne afsluttes inden for en rimelig frist, og resultatet af proceduren skal, hvis det bliver et afslag, kunne indbringes for domstolene. Proceduren skal være udtrykkeligt fastsat i en generel retsakt, der er bindende for de nationale myndigheder. En national godkendelsesprocedure er desuden ikke i tråd med de grundlæggende principper om frie varebevægelser, hvis varigheden og de uforholdsmæssigt store omkostninger, som den medfører, afholder motorkøretøjets ejer fra at ansøge om godkendelse af køretøjet. |
| --- | --- |

c)

Proceduren skal være let tilgængelig og kunne afsluttes inden for en rimelig frist, og resultatet af proceduren skal, hvis det bliver et afslag, kunne indbringes for domstolene. Proceduren skal være udtrykkeligt fastsat i en generel retsakt, der er bindende for de nationale myndigheder. En national godkendelsesprocedure er desuden ikke i tråd med de grundlæggende principper om frie varebevægelser, hvis varigheden og de uforholdsmæssigt store omkostninger, som den medfører, afholder motorkøretøjets ejer fra at ansøge om godkendelse af køretøjet.

Bestemmelsesmedlemsstaten må ikke i sine tekniske forskrifter stille unødige krav om, at motorkøretøjet skal ændres. Det forhold, at motorkøretøjet allerede var registreret i en anden medlemsstat, indebærer, at denne medlemsstats kompetente myndigheder mente, at køretøjet opfyldte de tekniske krav, der stilles i det pågældende land. De kompetente nationale myndigheder kan derfor kun nægte at godkende et motorkøretøj, som allerede er godkendt i en anden medlemsstat, uanset om køretøjet allerede var registreret eller ej, hvis det frembyder en reel risiko for folkesundheden. Ifølge EF-Domstolens praksis skal medlemsstaterne ved udøvelsen af deres skønsbeføjelse vedrørende beskyttelsen af folkesundheden overholde proportionalitetsprincippet. De midler, medlemsstaterne vælger, skal således begrænses til det reelt nødvendige for at sikre beskyttelsen af folkesundheden eller for at opfylde uomgængeligt nødvendige hensyn til f.eks. færdselssikkerheden. De skal stå i rimeligt forhold til det mål, der forfølges, hvilket ikke kunne være nået ved foranstaltninger, der i mindre omfang begrænser samhandelen inden for Fællesskabet (19). Da EF-traktatens artikel 30 er en undtagelse, der skal fortolkes indskrænkende (20), fra reglen om frie varebevægelser inden for Fællesskabet, påhviler det de nationale myndigheder, der påberåber sig den, i hvert enkelt tilfælde at godtgøre, at deres bestemmelser er nødvendige for effektivt at beskytte de hensyn, der er nævnt i EF-traktatens artikel 30, og navnlig, at godkendelsen af det pågældende køretøj frembyder en reel fare for folkesundheden.

Det kan vanskeligt forsvares, at allerede det forhold, at et køretøj er blevet godkendt efter reglerne i en anden medlemsstat og eventuelt (men ikke nødvendigvis) udviser visse tekniske egenskaber, som er forskellige fra dem, der er foreskrevet i lovgivningen i bestemmelsesmedlemsstaten, eller dem, der gælder for den tilsvarende typegodkendelse i dette land, frembyder en alvorlig fare for menneskers liv og sundhed eller for miljøet.

Det indebærer i praksis, at de kompetente myndigheder i bestemmelsesmedlemsstaten skal træffe følgende foranstaltninger:

| a) | De tekniske egenskaber af et motorkøretøj, der tidligere har været godkendt og registreret i en anden medlemsstat, bør først vurderes ud fra bestemmelsesmedlemsstatens tekniske forskrifter. Denne vurdering skal dog ikke ske ud fra de forskrifter, der gælder i dag, men ud fra dem, der var gældende (i bestemmelsesmedlemsstaten), da køretøjet blev godkendt i oprindelsesmedlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

De tekniske egenskaber af et motorkøretøj, der tidligere har været godkendt og registreret i en anden medlemsstat, bør først vurderes ud fra bestemmelsesmedlemsstatens tekniske forskrifter. Denne vurdering skal dog ikke ske ud fra de forskrifter, der gælder i dag, men ud fra dem, der var gældende (i bestemmelsesmedlemsstaten), da køretøjet blev godkendt i oprindelsesmedlemsstaten.

| b) | De kompetente myndigheder skal tage hensyn til de prøver, der er udført — og de attester, der er udstedt — af de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og af fabrikanten (21). Der kan kun kræves supplerende prøver, hvis disse er nødvendige for at give de kompetente myndigheder oplysninger, som mangler på attesterne. |
| --- | --- |

b)

De kompetente myndigheder skal tage hensyn til de prøver, der er udført — og de attester, der er udstedt — af de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og af fabrikanten (21). Der kan kun kræves supplerende prøver, hvis disse er nødvendige for at give de kompetente myndigheder oplysninger, som mangler på attesterne.

| c) | På grundlag heraf afgør de kompetente myndigheder, på hvilke punkter motorkøretøjet ikke var i overensstemmelse med de tekniske forskrifter, der var gældende i bestemmelsesmedlemsstaten, da det blev godkendt første gang i EU. |
| --- | --- |

c)

På grundlag heraf afgør de kompetente myndigheder, på hvilke punkter motorkøretøjet ikke var i overensstemmelse med de tekniske forskrifter, der var gældende i bestemmelsesmedlemsstaten, da det blev godkendt første gang i EU.

| d) | De kompetente myndigheder kan herefter kun anvende nationale tekniske forskrifter, som er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i lyset af et af de i EF-traktatens artikel 30 omhandlede eller af EF-Domstolen anerkendte tvingende hensyn. Det bør understreges, at det, hvis der anvendes tekniske forskrifter, som ikke er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, på det pågældende køretøj, ville være i strid med fællesskabsretten, som går forud for national ret. |
| --- | --- |

d)

De kompetente myndigheder kan herefter kun anvende nationale tekniske forskrifter, som er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i lyset af et af de i EF-traktatens artikel 30 omhandlede eller af EF-Domstolen anerkendte tvingende hensyn. Det bør understreges, at det, hvis der anvendes tekniske forskrifter, som ikke er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, på det pågældende køretøj, ville være i strid med fællesskabsretten, som går forud for national ret.

3.4.   Teknisk eftersyn af brugte køretøjer

Formålet med det tekniske eftersyn er at kontrollere, at motorkøretøjet er i god stand på registreringstidspunktet. Har et motorkøretøj kørt på offentlig vej siden det seneste tekniske eftersyn, kan dette dog begrunde, at det underkastes et teknisk eftersyn, når det registreres i en anden medlemsstat.

Ifølge EF-Domstolens praksis (22) kan medlemsstaterne derfor kræve, at motorkøretøjer, som tidligere har været registreret i samme eller en anden medlemsstat, underkastes et teknisk eftersyn inden registreringen, forudsat at en sådan kontrol er tvungen ved ethvert ejerskifte af alle tilsvarende køretøjer eller ved enhver ændring af indehaveren af registreringsattesten, uanset om køretøjet har været registreret i samme eller en anden medlemsstat. Det tekniske eftersyn, der foretages inden registreringen, skal mindst opfylde de samme procedurekrav som godkendelsen af motorkøretøjets tekniske egenskaber, dvs.:

| a) | Det skal bygge på objektive kriterier, der ikke er udtryk for forskelsbehandling, og på kendte forhold, således at de lægger en ramme for de nationale myndigheders skønsudøvelse, der dermed ikke anvendes vilkårligt. |
| --- | --- |

a)

Det skal bygge på objektive kriterier, der ikke er udtryk for forskelsbehandling, og på kendte forhold, således at de lægger en ramme for de nationale myndigheders skønsudøvelse, der dermed ikke anvendes vilkårligt.

| b) | Det tekniske eftersyn må ikke gå ud på at gentage en kontrol, der allerede er blevet udført inden for rammerne af andre procedurer, enten i samme medlemsstat eller i en anden medlemsstat. Når et køretøj har gennemgået et teknisk eftersyn i en medlemsstat, kræver det ligebehandlingsprincip og princip om gensidig anerkendelse, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, i Rådets direktiv 96/96/EF (23), at alle de øvrige medlemsstater skal anerkende den attest, der er udstedt i denne anledning, uden at dette forhindrer dem i at kræve supplerende prøver med henblik på registreringen på deres område, hvis disse prøver ikke allerede er omfattet af den nævnte attest (24). |
| --- | --- |

b)

Det tekniske eftersyn må ikke gå ud på at gentage en kontrol, der allerede er blevet udført inden for rammerne af andre procedurer, enten i samme medlemsstat eller i en anden medlemsstat. Når et køretøj har gennemgået et teknisk eftersyn i en medlemsstat, kræver det ligebehandlingsprincip og princip om gensidig anerkendelse, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, i Rådets direktiv 96/96/EF (23), at alle de øvrige medlemsstater skal anerkende den attest, der er udstedt i denne anledning, uden at dette forhindrer dem i at kræve supplerende prøver med henblik på registreringen på deres område, hvis disse prøver ikke allerede er omfattet af den nævnte attest (24).

| c) | Kommissionen mener, at proceduren for teknisk eftersyn skal være let tilgængelig og kunne afsluttes inden for en rimelig frist. Det kan udgøre en hindring for samhandelen mellem medlemsstaterne at begrænse det tekniske eftersyn for importerede køretøjer til bestemte og særligt udpegede kontrolstationer. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen mener, at proceduren for teknisk eftersyn skal være let tilgængelig og kunne afsluttes inden for en rimelig frist. Det kan udgøre en hindring for samhandelen mellem medlemsstaterne at begrænse det tekniske eftersyn for importerede køretøjer til bestemte og særligt udpegede kontrolstationer.

3.5.   Registrering af motorkøretøjer

Med registreringen af motorkøretøjet tillader medlemsstaten, at det tages i brug, hvilket omfatter identificering af køretøjet og tildeling af et registreringsnummer.

3.5.1.   Første registrering af motorkøretøjer

For nye EF-typegodkendte motorkøretøjer, som er købt i en anden medlemsstat, skal registreringsmedlemsstaten — foruden bestemte personoplysninger vedrørende den person eller det organ, der ansøger om registrering under den harmoniserede fællesskabskode C (25) — have EF-typeattesten
   (26).

For køretøjer, der ikke er EF-typegodkendte, kan medlemsstaterne bede om at få forelagt de relevante nationale typegodkendelsesattester eller nationale individuelle godkendelsesattester (se afsnit 3.3.2).

Kommissionen mener, at medlemsstaterne på registreringstidspunktet har ret til at kontrollere, om der er betalt korrekt moms.

Når en forhandler i en anden medlemsstat sælger et motorkøretøj, skal han udstede en faktura. For så vidt angår moms, er der to muligheder:

| a) | Motorkøretøjet er »nyt«, når levering enten foretages inden for seks måneder efter første ibrugtagning, eller hvis køretøjet har tilbagelagt højst 6 000 km. Momsen betales i den medlemsstat, som køretøjet sendes til, jf. artikel 2 i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (27) (momsdirektivet). Levering af nye køretøjer er fritaget i den oprindelsesmedlemsstat, hvor forhandleren er etableret (momsdirektivets artikel 138, stk. 2, litra a)). Ifølge nævnte bestemmelse skal man for at opnå en sådan fritagelse godtgøre, at det nye køretøj af sælgeren, af erhververen eller for disses regning forsendes eller transporteres til erhververen til steder uden for oprindelsesmedlemsstatens område, men inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

a)

Motorkøretøjet er »nyt«, når levering enten foretages inden for seks måneder efter første ibrugtagning, eller hvis køretøjet har tilbagelagt højst 6 000 km. Momsen betales i den medlemsstat, som køretøjet sendes til, jf. artikel 2 i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (27) (momsdirektivet). Levering af nye køretøjer er fritaget i den oprindelsesmedlemsstat, hvor forhandleren er etableret (momsdirektivets artikel 138, stk. 2, litra a)). Ifølge nævnte bestemmelse skal man for at opnå en sådan fritagelse godtgøre, at det nye køretøj af sælgeren, af erhververen eller for disses regning forsendes eller transporteres til erhververen til steder uden for oprindelsesmedlemsstatens område, men inden for Fællesskabet.

| b) | Motorkøretøjet er ikke »nyt«: Når en privatperson køber et køretøj i en anden medlemsstat og selv transporterer det (eller lader det transportere) til den medlemsstat, hvor han er bosat, betales momssatsen på salgsstedet i oprindelsesmedlemsstaten (oprindelseslandsprincippet). Det vil sige, at momsen betales i den medlemsstat, hvor forhandleren er etableret. Har forhandleren købt køretøjet af den første køber, som bl.a. ikke har fratrukket den moms, der er indeholdt i køretøjets købspris, finder særordningen for brugte genstande (»fortjenstmargenordningen«) anvendelse (momsdirektivets artikel 312f.). |
| --- | --- |

b)

Motorkøretøjet er ikke »nyt«: Når en privatperson køber et køretøj i en anden medlemsstat og selv transporterer det (eller lader det transportere) til den medlemsstat, hvor han er bosat, betales momssatsen på salgsstedet i oprindelsesmedlemsstaten (oprindelseslandsprincippet). Det vil sige, at momsen betales i den medlemsstat, hvor forhandleren er etableret. Har forhandleren købt køretøjet af den første køber, som bl.a. ikke har fratrukket den moms, der er indeholdt i køretøjets købspris, finder særordningen for brugte genstande (»fortjenstmargenordningen«) anvendelse (momsdirektivets artikel 312f.).

Når en privatperson sælger sit motorkøretøj, kan det i momsforstand være:

| a) | »nyt «(se definitionen af et nyt køretøj i punkt a) ovenfor): I dette tilfælde betales der moms i den medlemsstat, som køretøjet sendes til (momsdirektivets artikel 2). For at undgå dobbeltbeskatning har den privatperson, der har solgt det »nye «køretøj, ret til at fratrække eller få tilbagebetalt den moms, der er indeholdt i købsprisen i oprindelsesmedlemsstaten, op til et beløb, der højst må svare til den afgift, som skulle have været betalt, hvis leveringen var afgiftspligtig i oprindelsesmedlemsstaten (momsdirektivets artikel 172) |
| --- | --- |

a)

»nyt «(se definitionen af et nyt køretøj i punkt a) ovenfor): I dette tilfælde betales der moms i den medlemsstat, som køretøjet sendes til (momsdirektivets artikel 2). For at undgå dobbeltbeskatning har den privatperson, der har solgt det »nye «køretøj, ret til at fratrække eller få tilbagebetalt den moms, der er indeholdt i købsprisen i oprindelsesmedlemsstaten, op til et beløb, der højst må svare til den afgift, som skulle have været betalt, hvis leveringen var afgiftspligtig i oprindelsesmedlemsstaten (momsdirektivets artikel 172)

| b) | ikke »nyt«: Transaktionen er ikke momspligtig. Der betales ingen moms. |
| --- | --- |

b)

ikke »nyt«: Transaktionen er ikke momspligtig. Der betales ingen moms.

Kommissionen mener, at de nationale myndigheder på registreringstidspunktet også har ret til at kræve bevis for forsikringsdækning.

3.5.2.   Motorkøretøjer, der tidligere har været registreret i en anden medlemsstat

For motorkøretøjer, som tidligere har været registreret i en anden medlemsstat, kan registreringsmedlemsstaten alene bede om at få forelagt følgende dokumenter:

| a) | Originalen eller en kopi af den ikke-harmoniserede registreringsattest fra en anden medlemsstat: Mange køretøjer, der er registreret før 2004, har stadig den ikke-harmoniserede registreringsattest. Der er ikke noget krav i fællesskabsretten om, at originalen eller en kopi af en sådan attest, som er udstedt i en anden medlemsstat, skal sendes til de nationale registreringsmyndigheder i bestemmelsesmedlemsstaten. Kommissionen mener dog, at national ret kan kræve, at køber skal aflevere en kopi af den registreringsattest, der er udstedt i oprindelsesmedlemsstaten, før køretøjet registreres, for at undgå, at den administrative kontrol gennemføres to gange, eller for at begrænse køretøjskriminalitet. |
| --- | --- |

a)

Originalen eller en kopi af den ikke-harmoniserede registreringsattest fra en anden medlemsstat: Mange køretøjer, der er registreret før 2004, har stadig den ikke-harmoniserede registreringsattest. Der er ikke noget krav i fællesskabsretten om, at originalen eller en kopi af en sådan attest, som er udstedt i en anden medlemsstat, skal sendes til de nationale registreringsmyndigheder i bestemmelsesmedlemsstaten. Kommissionen mener dog, at national ret kan kræve, at køber skal aflevere en kopi af den registreringsattest, der er udstedt i oprindelsesmedlemsstaten, før køretøjet registreres, for at undgå, at den administrative kontrol gennemføres to gange, eller for at begrænse køretøjskriminalitet.

| b) | Den harmoniserede registreringsattest: Den harmoniserede registreringsattest, der er udstedt af en medlemsstat, skal anerkendes af de øvrige medlemsstater med henblik på en ny registrering af køretøjet i en anden medlemsstat (28). Når en køber erhverver et motorkøretøj, der har den harmoniserede registreringsattest, får han i alle tilfælde udleveret del I af den tidligere registreringsattest og desuden del II, hvis en sådan er udstedt. Del I af den tidligere registreringsattest samt del II (hvis en sådan er udstedt) skal afleveres til registreringsmyndighederne i bestemmelsesmedlemsstaten, så disse myndigheder kan inddrage den eller de dele af den gamle registreringsattest. De skal inden for en frist på to måneder underrette myndighederne i den medlemsstat, der har udstedt den inddragne attest, herom. De skal desuden sende den attest, der er blevet inddraget, til de pågældende myndigheder, hvis disse anmoder herom senest seks måneder efter inddragelsen. Hvis registreringsattesten består af del I og II (29), og del II mangler, kan de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor der er anmodet om ny registrering, undtagelsesvis beslutte at registrere køretøjet på ny, men først efter at de fra de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor køretøjet tidligere var registreret, har modtaget en skriftlig eller elektronisk bekræftelse på, at ansøgeren har ret til på ny at registrere køretøjet i en anden medlemsstat (30). |
| --- | --- |

b)

Den harmoniserede registreringsattest: Den harmoniserede registreringsattest, der er udstedt af en medlemsstat, skal anerkendes af de øvrige medlemsstater med henblik på en ny registrering af køretøjet i en anden medlemsstat (28). Når en køber erhverver et motorkøretøj, der har den harmoniserede registreringsattest, får han i alle tilfælde udleveret del I af den tidligere registreringsattest og desuden del II, hvis en sådan er udstedt. Del I af den tidligere registreringsattest samt del II (hvis en sådan er udstedt) skal afleveres til registreringsmyndighederne i bestemmelsesmedlemsstaten, så disse myndigheder kan inddrage den eller de dele af den gamle registreringsattest. De skal inden for en frist på to måneder underrette myndighederne i den medlemsstat, der har udstedt den inddragne attest, herom. De skal desuden sende den attest, der er blevet inddraget, til de pågældende myndigheder, hvis disse anmoder herom senest seks måneder efter inddragelsen. Hvis registreringsattesten består af del I og II (29), og del II mangler, kan de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor der er anmodet om ny registrering, undtagelsesvis beslutte at registrere køretøjet på ny, men først efter at de fra de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor køretøjet tidligere var registreret, har modtaget en skriftlig eller elektronisk bekræftelse på, at ansøgeren har ret til på ny at registrere køretøjet i en anden medlemsstat (30).

| c) | EF-typeattest eller national typeattest:






  — | De nationale myndigheder kan ikke kræve en EF-typeattest for køretøjer, der tidligere var registreret i en anden medlemsstat, hvis køretøjets tidligere registreringsattest er fuldt ud i overensstemmelse med modellen i direktiv 1999/37/EF. Ifølge direktivets artikel 4 skal registreringsattester, der udstedes af en medlemsstat, anerkendes af de øvrige medlemsstater med henblik på en ny registrering af køretøjet i disse lande. |
| --- | --- | --- |

c)

EF-typeattest eller national typeattest:

—

De nationale myndigheder kan ikke kræve en EF-typeattest for køretøjer, der tidligere var registreret i en anden medlemsstat, hvis køretøjets tidligere registreringsattest er fuldt ud i overensstemmelse med modellen i direktiv 1999/37/EF. Ifølge direktivets artikel 4 skal registreringsattester, der udstedes af en medlemsstat, anerkendes af de øvrige medlemsstater med henblik på en ny registrering af køretøjet i disse lande.

| — | De nationale myndigheder kan dog kræve en EF-typeattest for køretøjer, der tidligere var registreret i en anden medlemsstat, hvis de ikke ud fra den ikke-harmoniserede registreringsattest, der er udstedt af den anden medlemsstat, er i stand til at identificere motorkøretøjet tilstrækkelig præcist. |
| --- | --- |

—

De nationale myndigheder kan dog kræve en EF-typeattest for køretøjer, der tidligere var registreret i en anden medlemsstat, hvis de ikke ud fra den ikke-harmoniserede registreringsattest, der er udstedt af den anden medlemsstat, er i stand til at identificere motorkøretøjet tilstrækkelig præcist.

| — | Hvis motorkøretøjet ikke har en EF-typeattest, kan de nationale myndigheder kræve en national typeattest. |
| --- | --- |

—

Hvis motorkøretøjet ikke har en EF-typeattest, kan de nationale myndigheder kræve en national typeattest.

| d) | Bevis på, at der er betalt moms, hvis køretøjet er nyt i momsforstand (se afsnit 3.5.1.). |
| --- | --- |

d)

Bevis på, at der er betalt moms, hvis køretøjet er nyt i momsforstand (se afsnit 3.5.1.).

| e) | Forsikringsbevis. |
| --- | --- |

e)

Forsikringsbevis.

| f) | Synsattest, hvis der kræves et teknisk eftersyn ved enhver ny registrering af motorkøretøjer, der tidligere har været registreret i samme eller en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

f)

Synsattest, hvis der kræves et teknisk eftersyn ved enhver ny registrering af motorkøretøjer, der tidligere har været registreret i samme eller en anden medlemsstat.

4.   INDFØRSEL AF ET MOTORKØRETØJ, SOM ER REGISTRERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT

Et motorkøretøj kan naturligvis transporteres til en anden medlemsstat på en påhængsvogn eller en lastvogn. Mange motorkøretøjer køres dog til bestemmelsesmedlemsstaten.

Hovedreglen i de fleste medlemsstater er, at et motorkøretøj ikke må færdes på offentlig vej uden synligt registreringsnummer. Køretøjet kører typisk på nummerplader fra oprindelses- eller bestemmelsesmedlemsstaten.

Køretøjet skal desuden have en gyldig ansvarsforsikring (31), og det anbefales føreren at medbringe det grønne kort, dvs. det internationale forsikringsbevis (32). Siden den multilaterale overenskomst (33) er blevet undertegnet af alle medlemsstater (og Andorra, Kroatien, Liechtenstein, Norge og Schweiz), betragtes køretøjets nummerplader dog som bevis på, at man har et gyldigt forsikringsbevis. Det betyder, at motorkøretøjer på nummerplader fra et af de pågældende lande kan køre frit i hele området, uden at det ved grænsen bliver kontrolleret, at køretøjet har en lovpligtig ansvarsforsikring.

Der er to måder at køre et motorkøretøj lovligt til bestemmelsesmedlemsstaten på: Motorkøretøjet kan køre på prøvenummerplader eller på midlertidige nummerplader.

4.1.   Motorkøretøjer på prøvenummerplader

Der findes særlige registreringsordninger for erhvervsdrivende i de fleste medlemsstater, så forhandlere kan køre motorkøretøjer på offentlig vej i kortere tidsrum, uden at de behøver at registrere dem formelt. Ordningerne er forbeholdt fabrikanter, samlefabrikker og forhandlere, for så vidt angår de motorkøretøjer, de ejer.

De fleste medlemsstater udsteder i denne forbindelse ikke en egentlig registreringsattest, som omfatter identificering af motorkøretøjet. De udsteder normalt en anden form for dokument, der viser sammenhængen mellem nummerpladerne og indehaveren, og/eller kræver, at indehaveren af dokumentet fører en logbog over al kørsel på prøvenummerplader.

Ifølge artikel 35, stk. 1, litra a), i Wienerkonventionen om vejtrafik (34) kan de kontraherende parter ikke forbyde færdsel med motorkøretøjer, der er registreret af en anden kontraherende part, forudsat at føreren medbringer registreringsattest. Desuden skal de kontraherende parter ifølge konventionen anerkende registreringsattester udstedt af andre kontraherende parter. Konventionen indeholder dog ingen bestemmelser, som foreskriver eller tillader, at de kontraherende parter forbyder den frie bevægelighed for køretøjer, der ikke overholder konventionen.

Transitfriheden for varer i Fællesskabet (35) indebærer, at færdsel i Fællesskabet med motorkøretøjer på prøvenummerplader, der er udstedt i en anden medlemsstat, er omfattet af EF-traktaten (36), særlig artikel 28. Eventuelle hindringer skal være berettigede i henhold til EF-traktatens artikel 30 eller et af de af EF-Domstolen anerkendte tvingende hensyn.

Princippet om, at hver medlemsstat skal træffe de formålstjenlige foranstaltninger for at sikre, at erstatningsansvaret for køretøjer, der er hjemmehørende i det pågældende land, er dækket af en forsikring, gælder normalt også for køretøjer på prøvenummerplader. Der træffes inden for rammerne af disse foranstaltninger bestemmelse om, hvilke skader der dækkes samt om forsikringens nærmere vilkår. Medlemsstaterne kan dog undtage køretøjer på prøvenummerplader fra dette krav (dvs. fravige nævnte bestemmelse), hvis det pågældende land har optaget nummerpladerne på en liste, som er sendt til de øvrige medlemsstater og til Kommissionen. I dette tilfælde kan de øvrige medlemsstater kræve, at føreren af køretøjet er i besiddelse af et gyldigt grønt kort, eller at han har tegnet en grænseforsikring, der er i overensstemmelse med de krav, der stilles i det pågældende land (37). Direktiv 72/166/EØF er dog blevet ændret ved femte motorforsikringsdirektiv 2005/14/EF (38) med det resultat, at køretøjer, der er undtaget fra forsikringspligten, fordi de er forsynet med særligt kendemærke, skal behandles på samme måde som uforsikrede køretøjer. Ofre for ulykker forårsaget af sådanne køretøjer kan søge erstatning hos erstatningsorganet i det land, hvor ulykken har fundet sted. Erstatningsorganet kan herefter søge regres mod garantifonden i det land, hvor køretøjet normalt er hjemmehørende.

4.2.   Motorkøretøjer på midlertidige nummerplader

Mange medlemsstater har en ordning med midlertidig registrering, så det er muligt at køre et motorkøretøj i en kort periode, indtil der er foretaget endelig registrering, eller indtil køretøjet forlader landet. Den midlertidige registrering foretages normalt i køretøjets oprindelsesmedlemsstat. Kommissionen mener dog, at grundprincippet om transitfriheden for varer og direktivet om registreringsdokumenter for motorkøretøjer indebærer, at oprindelsesmedlemsstaten også bør tillade, at der anvendes midlertidige nummerplader og attester fra bestemmelsesmedlemsstaten på dens område.

Midlertidig registrering:

| — | Den midlertidige registreringsattest adskiller sig ikke eller kun i begrænset omfang fra modellen i direktiv 1999/37/EF: I dette tilfælde skal de øvrige medlemsstater anerkende den midlertidige registreringsattest, der er udstedt af en medlemsstat, med henblik på identificering af et køretøj, der færdes i international trafik, forudsat at føreren medbringer del I af registreringsattesten, jf. direktivets artikel 5, stk. 1 (39). |
| --- | --- |

—

Den midlertidige registreringsattest adskiller sig ikke eller kun i begrænset omfang fra modellen i direktiv 1999/37/EF: I dette tilfælde skal de øvrige medlemsstater anerkende den midlertidige registreringsattest, der er udstedt af en medlemsstat, med henblik på identificering af et køretøj, der færdes i international trafik, forudsat at føreren medbringer del I af registreringsattesten, jf. direktivets artikel 5, stk. 1 (39).

| — | Den midlertidige registreringsattest adskiller sig væsentligt fra modellen i direktiv 1999/37/EF: I dette tilfælde skal de øvrige medlemsstater generelt anerkende attesten i henhold til EF-traktatens artikel 28 og 30. |
| --- | --- |

—

Den midlertidige registreringsattest adskiller sig væsentligt fra modellen i direktiv 1999/37/EF: I dette tilfælde skal de øvrige medlemsstater generelt anerkende attesten i henhold til EF-traktatens artikel 28 og 30.

Den frie bevægelighed for motorkøretøjer, der har midlertidige nummerplader og en midlertidig attest, kan kun indskrænkes af hensyn til færdselssikkerheden (f.eks. førerens køreegenskaber, overholdelsen af de nationale færdselsregler eller motorkøretøjets tekniske stand), når der er begrundet mistanke om, at køretøjet er stjålet, eller når tilsynsmyndighederne har begrundet tvivl om attestens gyldighed.

Det anbefales desuden føreren at medbringe det grønne kort, der attesterer, at man har en ansvarsforsikring med den minimumsdækning, der er lovpligtig i det land, man befinder sig i. På vejen til og indtil den endelige registrering i bestemmelsesmedlemsstaten skal køretøjet være dækket af en forsikring udstedt af et forsikringsselskab, der har ret til at drive virksomhed i køretøjets oprindelsesland. En ny regel (40), der skal gennemføres af medlemsstaterne senest den 11. juni 2007, bestemmer dog, at når et køretøj sendes fra én medlemsstat til en anden, betragtes den medlemsstat, hvor risikoen foreligger, som bestemmelsesmedlemsstat i tredive dage fra det tidspunkt, hvor køber har accepteret leveringen, selv om køretøjet ikke formelt er registreret i bestemmelsesmedlemsstaten. Det giver køberen af køretøjet mulighed for at tegne en forsikring i den medlemsstat, hvor han er bosat, selv om køretøjet stadig har udenlandske nummerplader (midlertidige nummerplader fra oprindelseslandet). I praksis betyder det, at forsikringen bør tegnes i bestemmelseslandet. Forsikringen kan tegnes enten hos et forsikringsselskab, der er etableret i bestemmelsesmedlemsstaten, eller et forsikringsselskab, der er etableret i en anden medlemsstat, og som udfører tjenesteydelser i bestemmelsesmedlemsstaten i overensstemmelse med princippet om den frie udveksling af tjenesteydelser eller den frie etableringsret.

5.   RETSMIDLER

Alle beslutninger truffet af de nationale myndigheder om at nægte typegodkendelse eller registrering af et motorkøretøj skal meddeles den berørte part, som samtidig skal underrettes om, hvilke retsmidler han har til rådighed i medfør af gældende ret i den pågældende medlemsstat, og hvilke tidsfrister der gælder for anvendelse af disse retsmidler (41).

Ud over de formelle nationale retsmidler, der står til rådighed for den person, der ansøger om registrering, kan borgere og virksomheder henvende sig til Solvit-nettet (42). Solvit-systemet er gratis at bruge.

Man kan også henvende sig direkte til Europa-Kommissionen og indgive en klage over en medlemsstat. Finder Kommissionen, at en medlemsstat ikke har overholdt sine forpligtelser i henhold til EF-traktaten, kan den indlede en traktatbrudssag mod det pågældende land i henhold til EF-traktatens artikel 226.

---

(1)  Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/40/EF (EUT L 161 af 14.6.2006, s. 12).

(2)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer, KOM(2003) 418. Ændret ved KOM(2004) 738.

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen (EFT L 203 af 1.8.2002, s. 30). Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

(4)  Rådets direktiv 1999/37/EF af 29. april 1999 om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (EFT L 138 af 1.6.1999, s 57)). Senest ændret ved direktiv 2006/103/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 344).

(5)  http://europa.eu.int/solvit/site/statistics/index_da.htm

(6)  De gældende fællesskabsretlige principper for registreringsafgifter og vægtafgifter er beskrevet i en orientering fra Kommissionen om den europæiske borgers rettigheder og pligter ved beskatning af overførsel af biler i EU samt deres grænseoverskridende anvendelse, offentliggjort på

http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/other_taxes/passenger_car/index_en.htm

(7)  Kommissionen har vedtaget et forslag om afgifter på personbiler (KOM(2005) 261 af 5.7.2006). Forslaget går ud på gradvist at afskaffe registreringsafgiften i løbet af en overgangsperiode på 5-10 år og at indføre en ordning for tilbagebetaling af residualafgiften, når en personbil, der er registreret i én medlemsstat, permanent indføres i en anden medlemsstat med henblik på registrering.

(8)  EFT C 143 af 15.5.1996, s. 4.

(9)  Se artikel 1 i direktiv 70/156/EØF.

(10)  Det vil sige enhver motorcykel, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/24/EF af 18. marts 2002 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer og om ophævelse af Rådets direktiv 92/61/EØF (artikel 1) (EFT L 124 af 9.5.2002, s. 1). Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2005/30/EF (EUT L 106 af 27.4.2005, s. 17).

(11)  EF-Domstolens dom af 21. marts 2002, Cura Anlagen GmbH mod Auto Service Leasing GmbH (ASL), sag C-451/99, Sml. I, s. 3193 (http://curia.europa.eu/da/content/juris/index.htm).

(12)  Rådets direktiv 83/182/EØF af 28. marts 1983 om afgiftsfritagelse inden for Fællesskabet ved midlertidig indførsel af visse transportmidler (EFT L 105 af 23.4.1983, s. 59). Senest ændret ved direktiv 2006/98/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 129).

(13)  Rådets direktiv 83/183/EØF af 28. marts 1983 om afgiftsfritagelse ved privatpersoners endelige indførsel af personlige ejendele fra en medlemsstat (EFT L 105 af 23.4.1983, s. 64). Senest ændret ved direktiv 92/12/EØF (EFT L 76 af 23.3.1992, s. 1).

(14)  EF-Domstolens dom af 12. juli 2001 i sag C-262/99, Paraskevas Louloudakis mod Elliniko Dimosio, Sml I, s. 5547.

(15)  De gældende direktiver er anført i bilag IV, del I, til direktiv 70/156/EØF.

(16)  EF-Domstolens dom af 29. maj 1997 i sag C-329/95, forvaltningsretssag anlagt af VAG Sverige AB, Sml. I, s. 2675.

(17)  EF-Domstolens dom af 22. januar 2002 i sag C-390/99, Canal Satélite Digital SL mod Adminstración General del Estado, med deltagelse af Distribuidora de Televisión Digital SA (DTS), Sml. I, s. 607.

(18)  EF-Domstolens dom af 10. november 2005 i sag C-432/03, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Den Portugisiske Republik, Sml. I, s. 9665.

(19)  EF-Domstolens dom af 5. februar 2004, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Den Franske Republik, sag C-24/00, Sml.I, s. 1277.

(20)  EF-Domstolens dom af 5. februar 2004 i sag C-95/01, straffesag mod John Greenham og Léonard Abel, Sml. I, s. 1333.

(21)  EF-Domstolens dom af 16. oktober 2003 i sag C-455/01, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod den Italienske Republik, Sml. I, s. 12023

(22)  EF-Domstolens dom af 12. juni 1986 i sag C 50/85, Bernhard Schloh mod Auto contrôle technique SPRL, Sml. I, s. 1855, præmis 14-16, og EF-Domstolens dom af 21. marts 2002 i sag C-451/99, Cura Anlagen GmbH mod Auto Service Leasing GmbH (ASL), præmis 62-64.

(23)  EFT L 46 af 17.2.1997, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(24)  Sag C-451/99.

(25)  Som anført i bilag I og II til direktiv 1999/37/EF.

(26)  Artikel 7, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF.

(27)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2007/133/EF (EUT L 57 af 24.2.2007, s. 12).

(28)  Artikel 4 i direktiv 1999/37/EF.

(29)  Ifølge betragtning 7 til direktiv 1999/37/EF benytter medlemsstaterne en registreringsattest, som består af enten en enkelt del eller to særskilte dele, og »begge disse systemer bør foreløbig bestå«. Ifølge direktivets artikel 3, stk. 1,består registreringsattesten derfor enten af en enkelt del, jf. bilag I, eller af to dele, jf. bilag I og II. Henvisningen til del II gælder kun for medlemsstater, som anvender ordningen med en registreringsattest i to særskilte dele (del I og II).

(30)  Artikel 5, stk. 2, i direktiv 1999/37/EF.

(31)  Rådets direktiv 72/166/EØF af 24. april 1972 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (EFT L 103 af 2.5.1972, s. 1). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/14/EF (EUT L 149 af 11.6.2005, s. 14).

(32)  Enhver fører af et køretøj kan få udstedt et grønt kort hos det forsikringsselskab, der har udstedt den lovpligtige ansvarsforsikring. Kortet blev indført i 1953 under auspicierne af FN's Økonomiske Kommission for Europa og administreres af Council of Bureaux. Det grønne kort attesterer, at føreren råder over en obligatorisk ansvarsforsikring med den minimumsdækning, der er lovpligtig i de besøgte lande (yderligere oplysninger fås på http://www.cobx.org/public/NXhomeEng-Public.htm).

(33)  Overenskomsten mellem de nationale forsikringsbureauer i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes medlemsstater og andre associerede stater, undertegnet den 30. maj 2002, nævnes i bilaget til Kommissionens beslutning 2003/564/EF af 28. juli 2003 anvendelse af Rådets direktiv 72/166/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse, EUT L 192 af 31.7.2003, s. 23.

(34)  FN's Økonomiske Kommission for Europa, 8. november 1968 (ændret).

(35)  Præmis 18 i EF-Domstolens dom af 23. oktober 2003 i sag C-115/02, Administration des douanes et droits indirects mod Rioglass SA og Transremar SL.

(36)  Se EF-Domstolens dom af 2. oktober 2003 i sag C-12/02, straffesag mod Marco Grilli.

(37)  Artikel 4, litra b), i Rådets direktiv 72/166/EØF.

(38)  Artikel 1, stk. 3, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/14/EF af 11. maj 2005 om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF og 90/232/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/26/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (EUT L 149 af 11.6.2005, s. 14). Direktivet skal gennemføres af medlemsstaterne senest den 11. juni 2007.

(39)  Direktiv 1999/37/EF finder også anvendelse på midlertidige registreringsattester, som skal anerkendes af medlemsstaterne, jf. direktivets artikel 1, artikel 2, litra b), og artikel 4.

(40)  Den nye artikel 4a indsat i Rådets direktiv 90/232/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/14/EF af 11. maj 2005.

(41)  Artikel 12 i direktiv 70/156/EØF.

(42)  http://europa.eu.int/solvit/

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 24.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 68/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 68/25

---

Euroens vekselkurs (1)

23. marts 2007

(2007/C 68/05)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3327 |
| JPY | japanske yen | 156,65 |
| DKK | danske kroner | 7,4505 |
| GBP | pund sterling | 0,67780 |
| SEK | svenske kroner | 9,3135 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6164 |
| ISK | islandske kroner | 88,46 |
| NOK | norske kroner | 8,1150 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5805 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,973 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 246,70 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7096 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,8760 |
| RON | rumænske lei | 3,3630 |
| SKK | slovakiske koruna | 33,582 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,8479 |
| AUD | australske dollar | 1,6519 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5432 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,4103 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8654 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0217 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 248,54 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,6281 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,2991 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3815 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 140,90 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6065 |
| PHP | filippinske pesos | 64,003 |
| RUB | russiske rubler | 34,6730 |
| THB | thailandske bath | 42,402 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3327

JPY

japanske yen

156,65

DKK

danske kroner

7,4505

GBP

pund sterling

0,67780

SEK

svenske kroner

9,3135

CHF

schweiziske franc

1,6164

ISK

islandske kroner

88,46

NOK

norske kroner

8,1150

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5805

CZK

tjekkiske koruna

27,973

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

246,70

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7096

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,8760

RON

rumænske lei

3,3630

SKK

slovakiske koruna

33,582

TRY

tyrkiske lira

1,8479

AUD

australske dollar

1,6519

CAD

canadiske dollar

1,5432

HKD

hongkongske dollar

10,4103

NZD

newzealandske dollar

1,8654

SGD

singaporeanske dollar

2,0217

KRW

sydkoreanske won

1 248,54

ZAR

sydafrikanske rand

9,6281

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,2991

HRK

kroatiske kuna

7,3815

IDR

indonesiske rupiah

12 140,90

MYR

malaysiske ringgit

4,6065

PHP

filippinske pesos

64,003

RUB

russiske rubler

34,6730

THB

thailandske bath

42,402

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 24.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 68/26

---

Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 — Nationalt regionalstøttekort: Portugal, Cypern

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 68/06)

N727/2006 — PORTUGAL

Nationalt regionalstøttekort 1.1.2007-31.12.2013

(Godkendt af Kommissionen den 7.2.2007)

| NUTS II | NUTS III | Loft for regional investeringsstøtte (1)

  (for store virksomheder) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Regioner berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), for hele perioden 2007-2013 |
| | | 1.1.2007-31.12.2010 | 1.1.2011-31.12.2013 |
| Norte | Alto Trás-os-Montes | 30 | 30 |
| Ave | 30 | 30 |
| Cávado | 30 | 30 |
| Douro | 30 | 30 |
| Entre Douro e Vouga | 30 | 30 |
| Grande Porto | 30 | 30 |
| Minho Lima | 30 | 30 |
| Tâmega | 30 | 30 |
| Centro | Baixo Mondego | 30 | 30 |
| Baixo Vouga | 30 | 30 |
| Beira Interior Norte | 40 | 30 |
| Beira Interior Sul | 40 | 30 |
| Cova da Beira | 40 | 30 |
| Dão Lafões | 36,5 | 30 |
| Pinhal Interior Norte | 40 | 30 |
| Pinhal Interior Sul | 40 | 30 |
| Pinhal Litoral | 30 | 30 |
| Serra da Estrela | 40 | 30 |
| Médio Tejo | 30 | 30 |
| Oeste | 30 | 30 |
| Alentejo | Lezíria do Tejo | 30 | 30 |
| Alto Alentejo | 40 | 30 |
| Alentejo Central | 40 | 30 |
| Alentejo Litoral | 40 | 30 |
| Baixo Alentejo | 40 | 30 |
| RA Madeira | RA Madeira | 52 | 40 |
| RA Açores | RA Açores | 52 | 50 |
| 2.   Regioner berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), indtil 31.12.2010 (2) |
| Algarve | Algarve | 30 | 20 |
| 3.   Regioner berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), for hele perioden 2007-2013 |
| Grande Lisboa | Vila Franca de Xira (Alhandra, Alverca do Ribatejo, Castanheira do Ribatejo, Vila Franca de Xira) | 15 | 15 |
| P. de Setúbal | Setúbal | 15 | 15 |
| Palmela | 15 | 15 |
| Montijo | 15 | 15 |
| Alcochete | 15 | 15 |
| 4.   Regioner berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), for perioden 1.1.2007-31.12.2008 med et støtteloft på 10 % |
| Grande Lisboa | Vila Franca de Xira (Cachoeiras, Calhandriz, Póvoa de Santa Iria, São João dos Montes, Vialonga, Sobralinho, Forte da Casa) | 10 |
| Mafra | 10 |
| Loures | 10 |
| Sintra | 10 |
| Amadora | 10 |
| Cascais | 10 |
| Odivelas | 10 |
| Oeiras | 10 |
| P. de Setúbal | Seixal | 10 |
| Almada | 10 |
| Barreiro | 10 |
| Moita | 10 |
| Sesimbra | 10 |

NUTS II

NUTS III

Loft for regional investeringsstøtte (1)

(for store virksomheder)

Regioner berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), for hele perioden 2007-2013

1.1.2007-31.12.2010

1.1.2011-31.12.2013

Norte

Alto Trás-os-Montes

30

30

Ave

30

30

Cávado

30

30

Douro

30

30

Entre Douro e Vouga

30

30

Grande Porto

30

30

Minho Lima

30

30

Tâmega

30

30

Centro

Baixo Mondego

30

30

Baixo Vouga

30

30

Beira Interior Norte

40

30

Beira Interior Sul

40

30

Cova da Beira

40

30

Dão Lafões

36,5

30

Pinhal Interior Norte

40

30

Pinhal Interior Sul

40

30

Pinhal Litoral

30

30

Serra da Estrela

40

30

Médio Tejo

30

30

Oeste

30

30

Alentejo

Lezíria do Tejo

30

30

Alto Alentejo

40

30

Alentejo Central

40

30

Alentejo Litoral

40

30

Baixo Alentejo

40

30

RA Madeira

RA Madeira

52

40

RA Açores

RA Açores

52

50

Regioner berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), indtil 31.12.2010 (2)

Algarve

Algarve

30

20

Regioner berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), for hele perioden 2007-2013

Grande Lisboa

Vila Franca de Xira (Alhandra, Alverca do Ribatejo, Castanheira do Ribatejo, Vila Franca de Xira)

15

15

P. de Setúbal

Setúbal

15

15

Palmela

15

15

Montijo

15

15

Alcochete

15

15

Regioner berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), for perioden 1.1.2007-31.12.2008 med et støtteloft på 10 %

Grande Lisboa

Vila Franca de Xira (Cachoeiras, Calhandriz, Póvoa de Santa Iria, São João dos Montes, Vialonga, Sobralinho, Forte da Casa)

10

Mafra

10

Loures

10

Sintra

10

Amadora

10

Cascais

10

Odivelas

10

Oeiras

10

P. de Setúbal

Seixal

10

Almada

10

Barreiro

10

Moita

10

Sesimbra

10

N 814/2006 — CYPERN

Nationalt regionalstøttekort 1.1.2007-31.12.2013

(Godkendt af Kommissionen den 24.1.2007)

| CYPERN | Lofter for regional investeringsstøtte (3)

  (for store virksomheder) |
| --- | --- |
| 1.   Kommuner berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), for hele perioden 2007-2013 med en støtteintensitet på 15 % |
| 1012 Δήμος Στροβόλου, 1023 Δήμος Λατσιών (Λακκιά), 1024 Γέρι, 1100 Σιά, 1101 Μαθιάτης, 1102 Αλάμπρα, 1103 Αγία Βαρβάρα, 1104 Κοτσιάτης, 1105 Νήσου, 1106 Πέρα Χωριό, 1107 Δήμος Ιδαλίου, 1108 Λύμπια, 1109 Λυθροδόντας & Μονή Προφήτη Ηλία, 1120 Ποταμιά, 1121 'Αγιος Σωζόμενος, 1200 Καμπί, 1201 Φαρμακάς, 1202 Απλίκι, 1203 Λαζανιάς (Περιλ. Μονή Μαχαιρά), 1204 Γούρρη, 1205 Φικάρδου (Περιλ. Οικ. Πύργου), 1206 'Αγιος Επιφάνιος (Ορεινής), 1207 Καλό Χωριό (Ορεινής), 1208 Μαλούντα, 1209 Κλήρου, 1210 Αρεδιού, 1211 'Αγιος Ιωάννης (Μαλούντας), 1212 Αγροκηπιά, 1213 Μιτσερό (Περ. Μονή Αγ. Παντελ.), 1220 Καπέδες, 1221 Καταλιόντας, 1222 Αναλιόντας (Περ. Μονή Αρχ.Μιχ.), 1223 Καμπιά, 1224 Μαργί, 1225 Τσέρι, 1226 Πολιτικό -Μονή Αγ.Ηρακλ.&Φιλάνι, 1227 Πέρα, 1228 Επισκοπειό, 1229 Ψιμολόφου, 1230 Εργάτες, 1240 'Αγιοι Τριμιθιάς, 1241 Παλαιομέτοχο, 1243 Κοκκινοτριμιθιά, 1244 Μάμμαρη, 1300 Παλαιχώρι Μόρφου, 1301 Ασκάς, 1302 'Αλωνα, 1303 Φτερικούδι, 1304 Πολύστυπος, 1305 Λαγουδερά, 1306 Σαράντι, 1307 Λιβάδια, 1308 Αληθινού, 1309 Πλατανιστάσα, 1310 Παλαιχώρι Ορεινής, 1320 Ξυλιάτος, 1321 'Αγιος Γεώργιος Καυκάλλου, 1322 Νικητάρι (Περιλ. Ασίνου), 1323 Βυζακιά, 1324 Αγία Μαρίνα (Ξυλιάτου), 1325 Άγιοι Ηλιόφωτοι, 1326 Κάτω Μονή, 1327 Ορούντα, 1328 Πάνω Κουτραφάς, 1329 Κάτω Κουτραφάς (Περιλ. Μάνδρες), 1330 Ποτάμι, 1361 Περιστερώνα, 1362 Αστρομερίτης, 1368 Μένικο, 1400 Σπήλια, 1402 Αγία Ειρήνη, 1403 Καννάβια (Περιλ. Καπουρά), 1404 Κακοπετριά -Πλατάνια,Αγ.Νικ.Στ., 1405 'Αγιος Θεόδωρος (Σολέας), 1406 Γαλάτα, 1407 Σινάορος, 1408 Καλιάνα, 1409 Τεμβριά, 1410 Κοράκου (Περιλ. Αργολάδου), 1411 Ευρύχου, 1412 Φλάσου, 1414 Άγιος Επιφάνιος (Σολέας), 1415 Ληνού, 1416 Κατύδατα, 1417 Σκουριώτισσα (Φουκάσα), 1420 Πεδουλάς, 1421 Μυλικούρι, 1422 Μουτουλλάς, 1423 Οίκος, 1424 Καλοπαναγιώτης-Ορκόντας,Ι.Λαμπ., 1425 Γερακιές, 1426 Τσακίστρα (Περιλ. Μονή Κύκκου), 1427 Κάμπος, 1430 Άγιος Νικόλαος (Λέυκας), 1456 Πάνω Πύργος, 1457 Κάτω Πύργος, 1458 Σελλάδι του Άππη, 1459 Αλεύγα, 1460 Πηγένια (Περιλ. Χαλέρι), 1461 Παχύαμμος, 1465 Φροδίσια (Βροδίσια), 1462 'Αγιος Θεόδωρος (Τιλλιρίας), 3100 Δήμος Αγίας Νάπας -& Αγία Θέκλα, 3101 Δήμος Παραλιμνίου, 3102 Δήμος Δερύνειας-Στροβίλ.&Α.Νικ., 3103 Σωτήρα, 3104 Λιοπέτρι, 3105 Φρέναρος, 3110 Αυγόρου (& Μονή 'Αγιος Κενδέας), 4010 Δήμος Αραδίππου, 4011 Λιβάδια, 4012 Δρομολαξιά, 4013 Μενεού, 4100 Κελλιά, 4102 Bορόκληνη(Ορόκληνη), 4103 Αβδελλερό, 4110 Κίτι, 4111 Περιβόλια, 4112 Τερσεφάνου, 4113 Σοφτάδες, 4120 Μαζωτός, 4121 Αλαμινός, 4122 Αναφωτίδα, 4123 Απλάνταn, 4124 Κιβισίλι, 4125 Αλεθρικό, 4126 Κλαυδιά, 4127 Αγγλισίδες, 4128 Μενόγεια, 4202 Δήμος Αθιένου, 4210 Καλό Χωριό, 4211 Αγία 'Αννα, 4212 Μοσφιλωτή, 4213 Ψευδάς, 4214 Πυργά-Μονή Σταυροβ.&Αγ.Βαρβάρας, 4215 Κόρνος(Περιλ.Μονή Αγίας Θέκλας), 4216 Δελίκηπος, 4217 Κόχη, 4300 Ζύγι, 4301 Μαρί (Περιλ. Βασιλικό), 4302 Καλαβασός, 4303 Τόχνη, 4304 Χοιροκoιτία, 4305 Ψεματισμένος, 4306 Μαρώνι, 4307 'Αγιος Θεόδωρος, 4308 Σκαρίνου, 4309 Κοφίνου, 4310 Κάτω Λεύκαρα, 4311 Δήμος Πάνω Λευκάρων, 4312 Κάτω Δρυς, 4313 Βάβλα (Περιλ. Νονή Αγίου Μηνά), 4314 Λάγεια, 4315 Ορά (Περιλ. Δράπια και Παρσάτα), 4316 Μελίνη, 4317 Οδού, 4318 'Αγιοι Βαβατσινιάς, 4319 Βαβατσινιά, 5011 Δήμος Μέσα Γειτονιάς, 5012 Δήμος Αγίου Αθανασίου, 5020 Πάνω Πολεμίδια, 5021 'Υψωνας, 5022 Δήμος Κάτω Πολεμιδιών, 5100 Παλόδεια, 5101 Παραμύθα-& Μονή Παναγίας Ευαγγ., 5102 Σπιτάλι, 5103 Φασούλα, 5104 Μαθικολώνη, 5105 Γεράσα, 5106 Αψιού, 5107 Απεσιά, 5108 Κορφή, 5109 Λιμνάτης, 5110 Καπηλειό, 5120 Μουτταγιάκα, 5121 Αρμενοχώρι, 5122 Φοινικάρια, 5123 Ακρούντα, 5124 'Αγιος Τύχων, 5125 Παρεκκλησιά, 5126 Πεντάκωμο, 5127 Μοναγρούλλι, 5128 Μονή, 5129 Πύργος, 5130 Ασγάτα (Περ.Μεταλλεία Πλατείες), 5131 Βάσα (Κελλακίου), 5132 Σανίδα, 5133 Πραστιό (Κελλακίου), 5134 Κλωνάρι, 5135 Βίκλα, 5136 Κελλάκι -& Μονή Ζωοδόχου Πηγής, 5137 Ακαπνού, 5138 Επταγώνεια, 5140 Διερώνα, 5141 Αρακαπάς, 5142 'Αγιος Παύλος, 5143 'Αγιος Κωνσταντίνος, 5144 Συκόπετρα, 5145 Λουβαράς, 5146 Καλό Χωριό (Περιλ. 'Αθρακος), 5147 Ζωοπηγή, 5223 Πλατανίστεια, 5224 'Αγιος Θωμάς, 5225 Αλέκτορα, 5226 Ανώγυρα, 5227 Πισσούρι, 5302 'Αλασσα, 5305 'Αγιος Αμβρόσιος, 5306 'Αγιος Θεράπων, 5307 Λόφου, 5308 Πάχνα, 5310 'Αγιος Γεώργιος, 5311 Δωρός, 5312 Λάνεια, 5313 Σιλίκου, 5314 Μονάγρι-& Μονή Παναγίας Αμασγού, 5315 Τριμήκληνη, 5316 'Αγιος Μάμας, 5317 Κουκά, 5318 Μονιάτης-Μέσα Ποτ.,Σαϊττάς,Φυλ., 5320 Δωρά, 5321 Γεροβάσα, 5322 'Αρσος, 5323 Κισσούσα, 5324 Μαλιά, 5325 Βάσα (Κοιλανίου), 5326 Βουνί, 5327 Πέρα Πεδί, 5328 Μανδριά, 5329 Ποταμιού, 5330 'Ομοδος, 5331 Κοιλάνι, 5340 'Αγιος Δημήτριος, 5341 Παλαιόμυλος, 5342 Πρόδρομος (Περιλ. Τρικουκκιά), 5343 Καμινάρια, 5344 Τρεις Ελιές, 5345 Λεμίθου, 5350 Κάτω Πλάτρες (Toρναρίδες), 5351 Πάνω Πλάτρες (Περιλ. Τροόδος), 5352 Φοινί (Περ. Μονή Τροοδίτισσας), 5353 Πάνω Αμίαντος, 5354 Κάτω Αμίαντος, 5360 'Αγιος Θεόδωρος, 5361 'Αγιος Ιωάννης, 5362 Κάτω Μύλος, 5363 Ποταμίτισσα, 5364 Δύμες, 5365 Πελένδρι (Περιλ. Κάρδαμα), 5366 Αγρός, 5367 Αγρίδια, 5368 Χανδριά, 5369 Κυπερούντα, 6010 Δήμος Γεροσκήπου, 6011 Κονιά, 6012 Αγία Μαρινούδα, 6013 Κολώνη (Περιλ. Μονή Ανατολικό), 6014 Αχέλεια, 6022 'Εμπα, 6023 Τρεμιθούσα, 6024 Μέσα Χωριό, 6025 Μεσόγη, 6026 Τάλα (Περ. Μονή Αγίου Νεοφύτου), 6100 Κούκλια, 6101 Μανδριά, 6102 Νικόκλεια, 6103 Σουσκιού, 6104 Τίμη, 6106 'Αγία Βαρβάρα, 6107 Αναρίτα, 6108 Φοίνικας, 6110 Μαραθούντα, 6111 'Αρμου, 6112 Επισκοπή, 6113 Νατά, 6114 Χολέτρια, 6115 Αξύλου, 6116 Ελεδιό, 6120 Τσάδα, 6121 Κοίλη, 6122 Στρουμπί, 6123, Πολέμι, 6124 Καλλέπεια (Περιλ. Μορόνερο), 6125 Λετύμβου, 6126 Πιταργού, 6127 Κούρδακα, 6128 Λεμώνα, 6129 Χούλου, 6130 Ακουρσός, 6132 Κάθικας, 6200 Πάνω Aρχιμανδρίτα-& Κάτω Αρχιμ., 6201 Φασούλα, 6202 Μούσερε, 6203 Μάρωνας, 6204 Μαμώνια, 6205 'Αγιος Γεώργιος, 6206 Σταυροκόννου, 6207 Πραστιό, 6208 Τραχυπέδουλα, 6210 Κελοκέδαρα, 6211 Σαλαμιού, 6212 Κιδάσι, 6213 Κέδαρες, 6214 Μέσανα, 6215 Πραιτώρι, 6216 Φιλούσα (Κελοκεδάρων), 6217 Αρμίνου, 6218 'Αγιος Νικόλαος (Περ. Πέραβασα), 6219 'Αγιος Ιωάννης (Περ. Μαλούντα), 6220 Αμαργέτη, 6221 Αγία Μαρίνα (Κελοκεδάρων), 6222 Πενταλιά, 6223 Φάλεια, 6224 Γαλαταριά, 6225 Κοιλίνεια, 6226 Βρέτσια, 6227 Στατός-'Αγιος Φώτιος-&Αμπελίτης, 6228 Λαπηθιού, 6229 Μαμουντάλη, 6230 Πάνω Παναγιά-&Μονή Χρυσορ.&Αγιά, 6231 Ασπρογιά, 6300 Ψάθι, 6301 'Αγιος Δημητριανός, 6302 Κανναβιού (Περιλ. Μελαμιού), 6303 Θρίνια (Δρίνια), 6304 Μηλιά, 6305 Κρίτου Μαρόττου, 6306 Φύτη, 6307 Λάσα, 6308 Δρύμου, 6310 Σίμου, 6311 Αναδιού, 6312 Σάραμα, 6313 Ευρέτου, 6314 Τριμιθούσα, 6315 Φιλούσα (Χρυσοχούς), 6316 Κιός, 6317 Ζαχαριά, 6318 Μελαδειά, Λυσός -Αγ. Μερκούρ & Σταυρός της Ψώκας, 6319 Μελάνδρα, 6320 Λυσός-&Αγ.Μερκούρ.&Σταυρός Ψώκ., 6321 Περιστερώνα, 6330 Θελέτρα, 6331 Γιόλου, 6332 Πάνω Ακουρδάλεια, 6333 Μηλιού -& Μονή Αγίων Αναργύρων, 6334 Κάτω Ακουρδάλεια, 6335 Τέρα, 6336 Κρίτου Τέρα, 6337 Σκούλλη, 6338 Χόλη, 6339 Λουκρουνού, 6340 Καραμουλλήδες, 6341 Χρυσοχού, 6343 Δήμος Πόλεως Χρυσοχούς, 6344 Νέο Χωριό (Περ.Λουτρά Αφροδίτης), 6345 Γουδί, 6350 Κάτω Αρόδες, 6351 Πάνω Αρόδες, 6352 'Ινεια, 6353 Δρούσεια (Περιλ. Πιττόκοπος), 6354 Φασλί, 6355 Ανδρολίκου, 6360 Πελαθούσα -& Μύρμιγκωφ & Λίμνη, 6361 Κυνούσα, 6362 Μακούντα, 6363 Αργάκα, 6364 Γιαλιά, 6365 Αγία Μαρίνα (Χρυσοχούς), 6366 Νέα Δήμματα, 6367 Πομός (Περιλ. Παλιάμπελα), 6368 Στενή, 6369 Άγιος Ισίδωρος, 6370 Λιβάδι. |
| 2.   Kommuner berettiget til overgangsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), for perioden 1.1.2007-31.12.2008 med en støtteintensitet på 10 % |
| 1000 Δήμος Λευκωσίας, 1010 Δήμος Αγίου Δομετίου, 1011 Δήμος 'Εγκωμης, 1013 Δήμος Αγλαντζιάς (Αγλαγγιά), 4101 Τρούλλοι, 4104 Πύλα, 5013 Δήμος Γερμασόγειας, 6020 Χλώρακας, 6021 Λέμπα, 6027 Κισσόνεργα, 6133 Δήμος Πέγειας & Αγ. Γεωργίου Πέγειας. |

CYPERN

Lofter for regional investeringsstøtte (3)

(for store virksomheder)

Kommuner berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), for hele perioden 2007-2013 med en støtteintensitet på 15 %

1012 Δήμος Στροβόλου, 1023 Δήμος Λατσιών (Λακκιά), 1024 Γέρι, 1100 Σιά, 1101 Μαθιάτης, 1102 Αλάμπρα, 1103 Αγία Βαρβάρα, 1104 Κοτσιάτης, 1105 Νήσου, 1106 Πέρα Χωριό, 1107 Δήμος Ιδαλίου, 1108 Λύμπια, 1109 Λυθροδόντας & Μονή Προφήτη Ηλία, 1120 Ποταμιά, 1121 'Αγιος Σωζόμενος, 1200 Καμπί, 1201 Φαρμακάς, 1202 Απλίκι, 1203 Λαζανιάς (Περιλ. Μονή Μαχαιρά), 1204 Γούρρη, 1205 Φικάρδου (Περιλ. Οικ. Πύργου), 1206 'Αγιος Επιφάνιος (Ορεινής), 1207 Καλό Χωριό (Ορεινής), 1208 Μαλούντα, 1209 Κλήρου, 1210 Αρεδιού, 1211 'Αγιος Ιωάννης (Μαλούντας), 1212 Αγροκηπιά, 1213 Μιτσερό (Περ. Μονή Αγ. Παντελ.), 1220 Καπέδες, 1221 Καταλιόντας, 1222 Αναλιόντας (Περ. Μονή Αρχ.Μιχ.), 1223 Καμπιά, 1224 Μαργί, 1225 Τσέρι, 1226 Πολιτικό -Μονή Αγ.Ηρακλ.&Φιλάνι, 1227 Πέρα, 1228 Επισκοπειό, 1229 Ψιμολόφου, 1230 Εργάτες, 1240 'Αγιοι Τριμιθιάς, 1241 Παλαιομέτοχο, 1243 Κοκκινοτριμιθιά, 1244 Μάμμαρη, 1300 Παλαιχώρι Μόρφου, 1301 Ασκάς, 1302 'Αλωνα, 1303 Φτερικούδι, 1304 Πολύστυπος, 1305 Λαγουδερά, 1306 Σαράντι, 1307 Λιβάδια, 1308 Αληθινού, 1309 Πλατανιστάσα, 1310 Παλαιχώρι Ορεινής, 1320 Ξυλιάτος, 1321 'Αγιος Γεώργιος Καυκάλλου, 1322 Νικητάρι (Περιλ. Ασίνου), 1323 Βυζακιά, 1324 Αγία Μαρίνα (Ξυλιάτου), 1325 Άγιοι Ηλιόφωτοι, 1326 Κάτω Μονή, 1327 Ορούντα, 1328 Πάνω Κουτραφάς, 1329 Κάτω Κουτραφάς (Περιλ. Μάνδρες), 1330 Ποτάμι, 1361 Περιστερώνα, 1362 Αστρομερίτης, 1368 Μένικο, 1400 Σπήλια, 1402 Αγία Ειρήνη, 1403 Καννάβια (Περιλ. Καπουρά), 1404 Κακοπετριά -Πλατάνια,Αγ.Νικ.Στ., 1405 'Αγιος Θεόδωρος (Σολέας), 1406 Γαλάτα, 1407 Σινάορος, 1408 Καλιάνα, 1409 Τεμβριά, 1410 Κοράκου (Περιλ. Αργολάδου), 1411 Ευρύχου, 1412 Φλάσου, 1414 Άγιος Επιφάνιος (Σολέας), 1415 Ληνού, 1416 Κατύδατα, 1417 Σκουριώτισσα (Φουκάσα), 1420 Πεδουλάς, 1421 Μυλικούρι, 1422 Μουτουλλάς, 1423 Οίκος, 1424 Καλοπαναγιώτης-Ορκόντας,Ι.Λαμπ., 1425 Γερακιές, 1426 Τσακίστρα (Περιλ. Μονή Κύκκου), 1427 Κάμπος, 1430 Άγιος Νικόλαος (Λέυκας), 1456 Πάνω Πύργος, 1457 Κάτω Πύργος, 1458 Σελλάδι του Άππη, 1459 Αλεύγα, 1460 Πηγένια (Περιλ. Χαλέρι), 1461 Παχύαμμος, 1465 Φροδίσια (Βροδίσια), 1462 'Αγιος Θεόδωρος (Τιλλιρίας), 3100 Δήμος Αγίας Νάπας -& Αγία Θέκλα, 3101 Δήμος Παραλιμνίου, 3102 Δήμος Δερύνειας-Στροβίλ.&Α.Νικ., 3103 Σωτήρα, 3104 Λιοπέτρι, 3105 Φρέναρος, 3110 Αυγόρου (& Μονή 'Αγιος Κενδέας), 4010 Δήμος Αραδίππου, 4011 Λιβάδια, 4012 Δρομολαξιά, 4013 Μενεού, 4100 Κελλιά, 4102 Bορόκληνη(Ορόκληνη), 4103 Αβδελλερό, 4110 Κίτι, 4111 Περιβόλια, 4112 Τερσεφάνου, 4113 Σοφτάδες, 4120 Μαζωτός, 4121 Αλαμινός, 4122 Αναφωτίδα, 4123 Απλάνταn, 4124 Κιβισίλι, 4125 Αλεθρικό, 4126 Κλαυδιά, 4127 Αγγλισίδες, 4128 Μενόγεια, 4202 Δήμος Αθιένου, 4210 Καλό Χωριό, 4211 Αγία 'Αννα, 4212 Μοσφιλωτή, 4213 Ψευδάς, 4214 Πυργά-Μονή Σταυροβ.&Αγ.Βαρβάρας, 4215 Κόρνος(Περιλ.Μονή Αγίας Θέκλας), 4216 Δελίκηπος, 4217 Κόχη, 4300 Ζύγι, 4301 Μαρί (Περιλ. Βασιλικό), 4302 Καλαβασός, 4303 Τόχνη, 4304 Χοιροκoιτία, 4305 Ψεματισμένος, 4306 Μαρώνι, 4307 'Αγιος Θεόδωρος, 4308 Σκαρίνου, 4309 Κοφίνου, 4310 Κάτω Λεύκαρα, 4311 Δήμος Πάνω Λευκάρων, 4312 Κάτω Δρυς, 4313 Βάβλα (Περιλ. Νονή Αγίου Μηνά), 4314 Λάγεια, 4315 Ορά (Περιλ. Δράπια και Παρσάτα), 4316 Μελίνη, 4317 Οδού, 4318 'Αγιοι Βαβατσινιάς, 4319 Βαβατσινιά, 5011 Δήμος Μέσα Γειτονιάς, 5012 Δήμος Αγίου Αθανασίου, 5020 Πάνω Πολεμίδια, 5021 'Υψωνας, 5022 Δήμος Κάτω Πολεμιδιών, 5100 Παλόδεια, 5101 Παραμύθα-& Μονή Παναγίας Ευαγγ., 5102 Σπιτάλι, 5103 Φασούλα, 5104 Μαθικολώνη, 5105 Γεράσα, 5106 Αψιού, 5107 Απεσιά, 5108 Κορφή, 5109 Λιμνάτης, 5110 Καπηλειό, 5120 Μουτταγιάκα, 5121 Αρμενοχώρι, 5122 Φοινικάρια, 5123 Ακρούντα, 5124 'Αγιος Τύχων, 5125 Παρεκκλησιά, 5126 Πεντάκωμο, 5127 Μοναγρούλλι, 5128 Μονή, 5129 Πύργος, 5130 Ασγάτα (Περ.Μεταλλεία Πλατείες), 5131 Βάσα (Κελλακίου), 5132 Σανίδα, 5133 Πραστιό (Κελλακίου), 5134 Κλωνάρι, 5135 Βίκλα, 5136 Κελλάκι -& Μονή Ζωοδόχου Πηγής, 5137 Ακαπνού, 5138 Επταγώνεια, 5140 Διερώνα, 5141 Αρακαπάς, 5142 'Αγιος Παύλος, 5143 'Αγιος Κωνσταντίνος, 5144 Συκόπετρα, 5145 Λουβαράς, 5146 Καλό Χωριό (Περιλ. 'Αθρακος), 5147 Ζωοπηγή, 5223 Πλατανίστεια, 5224 'Αγιος Θωμάς, 5225 Αλέκτορα, 5226 Ανώγυρα, 5227 Πισσούρι, 5302 'Αλασσα, 5305 'Αγιος Αμβρόσιος, 5306 'Αγιος Θεράπων, 5307 Λόφου, 5308 Πάχνα, 5310 'Αγιος Γεώργιος, 5311 Δωρός, 5312 Λάνεια, 5313 Σιλίκου, 5314 Μονάγρι-& Μονή Παναγίας Αμασγού, 5315 Τριμήκληνη, 5316 'Αγιος Μάμας, 5317 Κουκά, 5318 Μονιάτης-Μέσα Ποτ.,Σαϊττάς,Φυλ., 5320 Δωρά, 5321 Γεροβάσα, 5322 'Αρσος, 5323 Κισσούσα, 5324 Μαλιά, 5325 Βάσα (Κοιλανίου), 5326 Βουνί, 5327 Πέρα Πεδί, 5328 Μανδριά, 5329 Ποταμιού, 5330 'Ομοδος, 5331 Κοιλάνι, 5340 'Αγιος Δημήτριος, 5341 Παλαιόμυλος, 5342 Πρόδρομος (Περιλ. Τρικουκκιά), 5343 Καμινάρια, 5344 Τρεις Ελιές, 5345 Λεμίθου, 5350 Κάτω Πλάτρες (Toρναρίδες), 5351 Πάνω Πλάτρες (Περιλ. Τροόδος), 5352 Φοινί (Περ. Μονή Τροοδίτισσας), 5353 Πάνω Αμίαντος, 5354 Κάτω Αμίαντος, 5360 'Αγιος Θεόδωρος, 5361 'Αγιος Ιωάννης, 5362 Κάτω Μύλος, 5363 Ποταμίτισσα, 5364 Δύμες, 5365 Πελένδρι (Περιλ. Κάρδαμα), 5366 Αγρός, 5367 Αγρίδια, 5368 Χανδριά, 5369 Κυπερούντα, 6010 Δήμος Γεροσκήπου, 6011 Κονιά, 6012 Αγία Μαρινούδα, 6013 Κολώνη (Περιλ. Μονή Ανατολικό), 6014 Αχέλεια, 6022 'Εμπα, 6023 Τρεμιθούσα, 6024 Μέσα Χωριό, 6025 Μεσόγη, 6026 Τάλα (Περ. Μονή Αγίου Νεοφύτου), 6100 Κούκλια, 6101 Μανδριά, 6102 Νικόκλεια, 6103 Σουσκιού, 6104 Τίμη, 6106 'Αγία Βαρβάρα, 6107 Αναρίτα, 6108 Φοίνικας, 6110 Μαραθούντα, 6111 'Αρμου, 6112 Επισκοπή, 6113 Νατά, 6114 Χολέτρια, 6115 Αξύλου, 6116 Ελεδιό, 6120 Τσάδα, 6121 Κοίλη, 6122 Στρουμπί, 6123, Πολέμι, 6124 Καλλέπεια (Περιλ. Μορόνερο), 6125 Λετύμβου, 6126 Πιταργού, 6127 Κούρδακα, 6128 Λεμώνα, 6129 Χούλου, 6130 Ακουρσός, 6132 Κάθικας, 6200 Πάνω Aρχιμανδρίτα-& Κάτω Αρχιμ., 6201 Φασούλα, 6202 Μούσερε, 6203 Μάρωνας, 6204 Μαμώνια, 6205 'Αγιος Γεώργιος, 6206 Σταυροκόννου, 6207 Πραστιό, 6208 Τραχυπέδουλα, 6210 Κελοκέδαρα, 6211 Σαλαμιού, 6212 Κιδάσι, 6213 Κέδαρες, 6214 Μέσανα, 6215 Πραιτώρι, 6216 Φιλούσα (Κελοκεδάρων), 6217 Αρμίνου, 6218 'Αγιος Νικόλαος (Περ. Πέραβασα), 6219 'Αγιος Ιωάννης (Περ. Μαλούντα), 6220 Αμαργέτη, 6221 Αγία Μαρίνα (Κελοκεδάρων), 6222 Πενταλιά, 6223 Φάλεια, 6224 Γαλαταριά, 6225 Κοιλίνεια, 6226 Βρέτσια, 6227 Στατός-'Αγιος Φώτιος-&Αμπελίτης, 6228 Λαπηθιού, 6229 Μαμουντάλη, 6230 Πάνω Παναγιά-&Μονή Χρυσορ.&Αγιά, 6231 Ασπρογιά, 6300 Ψάθι, 6301 'Αγιος Δημητριανός, 6302 Κανναβιού (Περιλ. Μελαμιού), 6303 Θρίνια (Δρίνια), 6304 Μηλιά, 6305 Κρίτου Μαρόττου, 6306 Φύτη, 6307 Λάσα, 6308 Δρύμου, 6310 Σίμου, 6311 Αναδιού, 6312 Σάραμα, 6313 Ευρέτου, 6314 Τριμιθούσα, 6315 Φιλούσα (Χρυσοχούς), 6316 Κιός, 6317 Ζαχαριά, 6318 Μελαδειά, Λυσός -Αγ. Μερκούρ & Σταυρός της Ψώκας, 6319 Μελάνδρα, 6320 Λυσός-&Αγ.Μερκούρ.&Σταυρός Ψώκ., 6321 Περιστερώνα, 6330 Θελέτρα, 6331 Γιόλου, 6332 Πάνω Ακουρδάλεια, 6333 Μηλιού -& Μονή Αγίων Αναργύρων, 6334 Κάτω Ακουρδάλεια, 6335 Τέρα, 6336 Κρίτου Τέρα, 6337 Σκούλλη, 6338 Χόλη, 6339 Λουκρουνού, 6340 Καραμουλλήδες, 6341 Χρυσοχού, 6343 Δήμος Πόλεως Χρυσοχούς, 6344 Νέο Χωριό (Περ.Λουτρά Αφροδίτης), 6345 Γουδί, 6350 Κάτω Αρόδες, 6351 Πάνω Αρόδες, 6352 'Ινεια, 6353 Δρούσεια (Περιλ. Πιττόκοπος), 6354 Φασλί, 6355 Ανδρολίκου, 6360 Πελαθούσα -& Μύρμιγκωφ & Λίμνη, 6361 Κυνούσα, 6362 Μακούντα, 6363 Αργάκα, 6364 Γιαλιά, 6365 Αγία Μαρίνα (Χρυσοχούς), 6366 Νέα Δήμματα, 6367 Πομός (Περιλ. Παλιάμπελα), 6368 Στενή, 6369 Άγιος Ισίδωρος, 6370 Λιβάδι.

Kommuner berettiget til overgangsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), for perioden 1.1.2007-31.12.2008 med en støtteintensitet på 10 %

1000 Δήμος Λευκωσίας, 1010 Δήμος Αγίου Δομετίου, 1011 Δήμος 'Εγκωμης, 1013 Δήμος Αγλαντζιάς (Αγλαγγιά), 4101 Τρούλλοι, 4104 Πύλα, 5013 Δήμος Γερμασόγειας, 6020 Χλώρακας, 6021 Λέμπα, 6027 Κισσόνεργα, 6133 Δήμος Πέγειας & Αγ. Γεωργίου Πέγειας.

---

(1)  For investeringsprojekter med støtteberettigede udgifter, der ikke overstiger 50 mio. EUR, forhøjes dette loft med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder og med 20 procentpoint for små virksomheder, jf. definitionen i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36). For store investeringsprojekter med støtteberettigede udgifter på over 50 mio. EUR justeres dette loft i henhold til punkt 67 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013.

(2)  En eller flere af disse regioner vil fortsat være støtteberettigede i henhold til artikel 87, stk. 3, litra a), og loftet for perioden 1.1.2011-31.12.2013 forhøjes til 30 %, hvis en revision i 2010 viser, at BNP pr. indbygger i den pågældende region er faldet til under 75 % af EU25-gennemsnittet.

(3)  For investeringsprojekter med støtteberettigede udgifter, der ikke overstiger 50 mio. EUR, forhøjes dette loft med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder og med 20 procentpoint for små virksomheder, jf. definitionen i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36). For store investeringsprojekter med støtteberettigede udgifter på over 50 mio. EUR justeres dette loft i henhold til punkt 67 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013.

---