# Uradni list L 255/30.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 255 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4830. september 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 255

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4830. september 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1552/2005 z dne 7. septembra 2005 o statistiki v zvezi s poklicnim usposabljanjem v podjetjih (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1553/2005 z dne 7. septembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1177/2003 o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) (
  1
  ) | 6 |
| | * | Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1554/2005/ES z dne 7. septembra 2005 o spremembi Odločbe Sveta 2001/51/ES o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov in Sklepa št. 848/2004/ES o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk | 9 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/35/ES z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve | 11 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (
  1
  ) | 22 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/39/ES z dne 7. septembra 2005 o spremembi Direktive Sveta 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo (
  1
  ) | 143 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/40/ES z dne 7. septembra 2005 o spremembi Direktive Sveta 77/541/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (
  1
  ) | 146 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/41/ES z dne 7. septembra 2005 o spremembi Direktive Sveta 76/115/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil (
  1
  ) | 149 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti | 152 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/45/ES z dne 7. septembra 2005 o vzajemnem priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice, in spremembah Direktive 2001/25/ES (
  1
  ) | 160 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1552/2005 z dne 7. septembra 2005 o statistiki v zvezi s poklicnim usposabljanjem v podjetjih (
  1
  )

1

1

*

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1553/2005 z dne 7. septembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1177/2003 o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) (
  1
  )

1

6

*

Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1554/2005/ES z dne 7. septembra 2005 o spremembi Odločbe Sveta 2001/51/ES o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov in Sklepa št. 848/2004/ES o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk

9

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/35/ES z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve

11

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (
  1
  )

1

22

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/39/ES z dne 7. septembra 2005 o spremembi Direktive Sveta 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo (
  1
  )

1

143

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/40/ES z dne 7. septembra 2005 o spremembi Direktive Sveta 77/541/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (
  1
  )

1

146

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/41/ES z dne 7. septembra 2005 o spremembi Direktive Sveta 76/115/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil (
  1
  )

1

149

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti

152

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/45/ES z dne 7. septembra 2005 o vzajemnem priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice, in spremembah Direktive 2001/25/ES (
  1
  )

1

160

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Okvirni sklep Sveta 2005/667/PNZ z dne 12. julija 2005 o okrepitvi kazenskopravnega okvira za izvrševanje zakonodaje proti onesnaževanju morja z ladij | 164 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji

*

Okvirni sklep Sveta 2005/667/PNZ z dne 12. julija 2005 o okrepitvi kazenskopravnega okvira za izvrševanje zakonodaje proti onesnaževanju morja z ladij

164

| | | Popravek |
| --- | --- | --- |
| | * | Zapisnik o popravku Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Uradu za carinsko in mejno zaščito pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (UL L 183, 20.5.2004) | 168 |

Popravek

*

Zapisnik o popravku Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Uradu za carinsko in mejno zaščito pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (UL L 183, 20.5.2004)

168

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/1

---

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 1552/2005

z dne 7. septembra 2005

o statistiki v zvezi s poklicnim usposabljanjem v podjetjih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na Evropskem svetu v Lizboni 23. in 24. marca 2000 je Evropska unija določila strateški cilj postati najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostnega gospodarskega razvoja z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(1)

Na Evropskem svetu v Lizboni 23. in 24. marca 2000 je Evropska unija določila strateški cilj postati najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostnega gospodarskega razvoja z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo.

| (2) | Zaposljivost, prilagodljivost in mobilnost državljanov so bistvene za Unijo pri ohranitvi njene obveze postati najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu. |
| --- | --- |

(2)

Zaposljivost, prilagodljivost in mobilnost državljanov so bistvene za Unijo pri ohranitvi njene obveze postati najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu.

| (3) | Vseživljenjsko učenje je ključni dejavnik za razvijanje in spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile. |
| --- | --- |

(3)

Vseživljenjsko učenje je ključni dejavnik za razvijanje in spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile.

| (4) | Sklepi Sveta z dne 5. maja 2003 o referenčnih ravneh evropskega povprečnega učinka pri izobraževanju in usposabljanju (primerjalne analize) (2) so sprejeli naslednjo primerjalno analizo za vseživljenjsko učenje: „Zato bi moral do leta 2010 povprečni delež udeležencev vseživljenjskega učenja v Evropski uniji znašati najmanj 12,5 % odraslega, za delo sposobnega prebivalstva (starostna skupina od 25 do 64 let).“. |
| --- | --- |

(4)

Sklepi Sveta z dne 5. maja 2003 o referenčnih ravneh evropskega povprečnega učinka pri izobraževanju in usposabljanju (primerjalne analize) (2) so sprejeli naslednjo primerjalno analizo za vseživljenjsko učenje: „Zato bi moral do leta 2010 povprečni delež udeležencev vseživljenjskega učenja v Evropski uniji znašati najmanj 12,5 % odraslega, za delo sposobnega prebivalstva (starostna skupina od 25 do 64 let).“.

| (5) | Evropski svet v Lizboni je potrdil vseživljenjsko učenje kot osnovni element evropskega socialnega modela. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet v Lizboni je potrdil vseživljenjsko učenje kot osnovni element evropskega socialnega modela.

| (6) | Nova evropska strategija zaposlovanja, potrjena s Sklepom Sveta 2003/578/ES z dne 22. julija 2003 o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic (3), stremi k boljšem prispevanju k Lizbonski strategiji ter k izvajanju skladnih in celovitih strategij za vseživljenjsko učenje. |
| --- | --- |

(6)

Nova evropska strategija zaposlovanja, potrjena s Sklepom Sveta 2003/578/ES z dne 22. julija 2003 o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic (3), stremi k boljšem prispevanju k Lizbonski strategiji ter k izvajanju skladnih in celovitih strategij za vseživljenjsko učenje.

| (7) | Pri uporabi te uredbe bi se moral upoštevati pojem „težje zaposljivih oseb na trgu delovne sile“, ki je podan v smernicah za politiko zaposlovanja držav članic. |
| --- | --- |

(7)

Pri uporabi te uredbe bi se moral upoštevati pojem „težje zaposljivih oseb na trgu delovne sile“, ki je podan v smernicah za politiko zaposlovanja držav članic.

| (8) | Posebna pozornost bi morala biti namenjena usposabljanju na delovnem mestu in med delovnim časom, oba vidika sta bistveni razsežnosti vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

(8)

Posebna pozornost bi morala biti namenjena usposabljanju na delovnem mestu in med delovnim časom, oba vidika sta bistveni razsežnosti vseživljenjskega učenja.

| (9) | Primerljivi statistični podatki na ravni Skupnosti, s posebnim upoštevanjem poklicnega usposabljanja v podjetjih, so bistveni za razvoj strategij vseživljenjskega učenja in za spremljanje napredka pri njihovih izvajanjih. |
| --- | --- |

(9)

Primerljivi statistični podatki na ravni Skupnosti, s posebnim upoštevanjem poklicnega usposabljanja v podjetjih, so bistveni za razvoj strategij vseživljenjskega učenja in za spremljanje napredka pri njihovih izvajanjih.

| (10) | Pripravo posebnih statistik Skupnosti urejajo pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (4). |
| --- | --- |

(10)

Pripravo posebnih statistik Skupnosti urejajo pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (4).

| (11) | Prenos statističnih zaupnih podatkov urejajo pravila iz Uredbe (ES) št. 322/97 in Uredbe Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (5). |
| --- | --- |

(11)

Prenos statističnih zaupnih podatkov urejajo pravila iz Uredbe (ES) št. 322/97 in Uredbe Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (5).

| (12) | Uredba Komisije (ES) št. 831/2002 z dne 17. maja 2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti glede dostopa do zaupnih podatkov v znanstvene namene (6) je uvedla pogoje, pod katerimi se lahko odobri dostop do zaupnih podatkov, poslanih organom Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

Uredba Komisije (ES) št. 831/2002 z dne 17. maja 2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti glede dostopa do zaupnih podatkov v znanstvene namene (6) je uvedla pogoje, pod katerimi se lahko odobri dostop do zaupnih podatkov, poslanih organom Skupnosti.

| (13) | Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovanja skupnih statističnih standardov, ki omogočajo pripravo usklajenih podatkov o poklicnem usposabljanju v podjetjih, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(13)

Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovanja skupnih statističnih standardov, ki omogočajo pripravo usklajenih podatkov o poklicnem usposabljanju v podjetjih, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (14) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7). Ti ukrepi naj bi upoštevali zmogljivosti, ki so na voljo v državah članicah za zbiranje in obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

(14)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7). Ti ukrepi naj bi upoštevali zmogljivosti, ki so na voljo v državah članicah za zbiranje in obdelavo podatkov.

| (15) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za statistični program v skladu s členom 3 Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom z dne 19. junija 1989 o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (8) — |
| --- | --- |

(15)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za statistični program v skladu s členom 3 Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom z dne 19. junija 1989 o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (8) —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za pripravo statistike Skupnosti o poklicnem usposabljanju v podjetjih.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „podjetje“ pomeni podjetje, kakor je opredeljeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (9); |
| --- | --- |

(1)

„podjetje“ pomeni podjetje, kakor je opredeljeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (9);

| (2) | „NACE Rev. 1.1.“ pomeni skupno statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti, kakor je bila uvedena z Uredbo Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (10). |
| --- | --- |

(2)

„NACE Rev. 1.1.“ pomeni skupno statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti, kakor je bila uvedena z Uredbo Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (10).

Člen 3

Podatki, ki se zbirajo

1.   Države članice zberejo podatke za pripravo statistike Skupnosti za analizo nadaljevalnega poklicnega usposabljanja v podjetjih z naslednjih področij:

| (a) | politika in strategije usposabljanja podjetij pri razvoju sposobnosti svoje delovne sile; |
| --- | --- |

(a)

politika in strategije usposabljanja podjetij pri razvoju sposobnosti svoje delovne sile;

| (b) | vodenje, organizacija in oblike nadaljevalnega poklicnega usposabljanja v podjetjih; |
| --- | --- |

(b)

vodenje, organizacija in oblike nadaljevalnega poklicnega usposabljanja v podjetjih;

| (c) | vloga socialnih partnerjev pri zagotavljanju vseh vidikov nadaljevalnega poklicnega usposabljanja na delovnem mestu; |
| --- | --- |

(c)

vloga socialnih partnerjev pri zagotavljanju vseh vidikov nadaljevalnega poklicnega usposabljanja na delovnem mestu;

| (d) | dostop do nadaljevalnega poklicnega usposabljanja, njegov obseg in vsebina, predvsem v zvezi z gospodarsko dejavnostjo in velikostjo podjetja; |
| --- | --- |

(d)

dostop do nadaljevalnega poklicnega usposabljanja, njegov obseg in vsebina, predvsem v zvezi z gospodarsko dejavnostjo in velikostjo podjetja;

| (e) | posebni ukrepi nadaljevalnega poklicnega usposabljanja podjetij za izboljšanje znanj svoje delovne sile na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT); |
| --- | --- |

(e)

posebni ukrepi nadaljevalnega poklicnega usposabljanja podjetij za izboljšanje znanj svoje delovne sile na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT);

| (f) | možnosti dostopa zaposlenih v malih in srednje velikih podjetjih (MSP) do nadaljevalnega poklicnega usposabljanja in pridobivanja novih znanj ter posebne potrebe MSP pri zagotavljanju usposabljanja; |
| --- | --- |

(f)

možnosti dostopa zaposlenih v malih in srednje velikih podjetjih (MSP) do nadaljevalnega poklicnega usposabljanja in pridobivanja novih znanj ter posebne potrebe MSP pri zagotavljanju usposabljanja;

| (g) | učinki javnih ukrepov za nadaljevalno poklicno usposabljanje v podjetjih; |
| --- | --- |

(g)

učinki javnih ukrepov za nadaljevalno poklicno usposabljanje v podjetjih;

| (h) | enake možnosti dostopa do nadaljevalnega poklicnega usposabljanja v podjetjih za vse zaposlene, zlasti z upoštevanjem spola in posebnih starostnih skupin; |
| --- | --- |

(h)

enake možnosti dostopa do nadaljevalnega poklicnega usposabljanja v podjetjih za vse zaposlene, zlasti z upoštevanjem spola in posebnih starostnih skupin;

| (i) | posebni ukrepi nadaljevalnega poklicnega usposabljanja za težje zaposljive osebe; |
| --- | --- |

(i)

posebni ukrepi nadaljevalnega poklicnega usposabljanja za težje zaposljive osebe;

| (j) | ukrepi za nadaljevalno poklicno usposabljanje, vključeni v različne vrste pogodb o delu; |
| --- | --- |

(j)

ukrepi za nadaljevalno poklicno usposabljanje, vključeni v različne vrste pogodb o delu;

| (k) | izdatki pri nadaljevalnem poklicnem usposabljanju: ravni in viri financiranja, spodbujanje nadaljevalnega poklicnega usposabljanja; in |
| --- | --- |

(k)

izdatki pri nadaljevalnem poklicnem usposabljanju: ravni in viri financiranja, spodbujanje nadaljevalnega poklicnega usposabljanja; in

| (l) | postopki ocenjevanja in spremljanja podjetij v zvezi z nadaljevalnim poklicnim usposabljanjem. |
| --- | --- |

(l)

postopki ocenjevanja in spremljanja podjetij v zvezi z nadaljevalnim poklicnim usposabljanjem.

2.   Države članice zberejo posebne podatke glede začetnega poklicnega usposabljanja v podjetjih o:

| (a) | udeležencih začetnega poklicnega usposabljanja; in |
| --- | --- |

(a)

udeležencih začetnega poklicnega usposabljanja; in

| (b) | skupnih izdatkih pri začetnem poklicnem usposabljanju. |
| --- | --- |

(b)

skupnih izdatkih pri začetnem poklicnem usposabljanju.

Člen 4

Obseg statistike

Statistika o poklicnem usposabljanju v podjetjih zajema vsaj vse gospodarske dejavnosti, opredeljene v oddelkih od C do K in O klasifikacije NACE Rev. 1.1.

Člen 5

Statistične enote

1.   Podjetje, ki deluje v eni izmed gospodarskih dejavnosti iz člena 4 in zaposluje deset ali več ljudi, predstavlja statistično enoto za zbiranje podatkov.

2.   Ob upoštevanju posebne porazdelitve podjetij po velikosti na nacionalni ravni in razvoja potreb politike, lahko države članice razširijo opredelitev pojma statistične enote v svoji državi. V skladu s postopkom iz člena 14(2) lahko to opredelitev razširi tudi Komisija, če bo razširitev bistveno povečala reprezentativnost in kvaliteto rezultatov raziskav v zadevnih državah članicah.

Člen 6

Viri podatkov

1.   Države članice pridobijo potrebne podatke z raziskavo v podjetjih ali s kombinacijo raziskave v podjetjih in drugih virov, pri čemer uporabljajo načeli zmanjšanega bremena dajalcev podatkov in upravne poenostavitve.

2.   Države članice določijo načine po katerih podjetja odgovarjajo na raziskavo.

3.   Pri opravljanju raziskave se podjetja pozove, da v predpisanih rokih podajo pravilne in popolne podatke.

4.   Za popolnost podatkov, ki se zbirajo, se lahko uporabijo tudi drugi viri, vključno z upravnimi podatki, kadar so ti primerni v smislu ustreznosti in pravočasnosti.

Člen 7

Značilnosti raziskave

1.   Raziskava je vzorčna.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da podatki, ki jih prenesejo odražajo strukturo populacije statističnih enot. Raziskava poteka na način, ki dopušča razčlembo rezultatov na ravni Skupnosti vsaj v naslednje kategorije:

| (a) | gospodarske dejavnosti v skladu z NACE Rev. 1.1.; in |
| --- | --- |

(a)

gospodarske dejavnosti v skladu z NACE Rev. 1.1.; in

| (b) | velikost podjetja. |
| --- | --- |

(b)

velikost podjetja.

3.   Zahteve vzorčenja in natančnosti, velikosti vzorčenja, potrebne za izpolnitev teh zahtev, ter natančne specifikacije NACE Rev 1.1. in velikosti kategorij, v katere se rezultati lahko razčlenijo, se določijo v skladu s postopkom iz člena 14(2).

Člen 8

Pristop raziskave

1.   Za zmanjšanje bremena dajalcev podatkov pristop raziskave dopušča, da se zbiranje podatkov prilagodi za:

| (a) | podjetja, ki izvajajo usposabljanje, in podjetja, ki usposabljanja ne izvajajo; in |
| --- | --- |

(a)

podjetja, ki izvajajo usposabljanje, in podjetja, ki usposabljanja ne izvajajo; in

| (b) | različne oblike poklicnega usposabljanja. |
| --- | --- |

(b)

različne oblike poklicnega usposabljanja.

2.   Posebni podatki, ki se zbirajo, za podjetja, ki izvajajo usposabljanje, in podjetja, ki usposabljanja ne izvajajo, ter za različne oblike poklicnega usposabljanja, se določijo v skladu s postopkom iz člena 14(2).

Člen 9

Nadzor kakovosti in poročila

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo kakovost podatkov, ki jih prenesejo.

2.   Najpozneje 21 mesecev po koncu vsakega referenčnega obdobja iz člena 10 države članice predložijo Komisiji (Eurostat) poročilo o kakovosti, ki vsebuje vse informacije in podatke, ki jih ta zahteva za preverjanje kakovosti prenesenih podatkov. V poročilu so opredeljena možna odstopanja od metodoloških zahtev.

3.   Na podlagi poročil iz odstavka 2 Komisija (Eurostat) oceni kakovost prenesenih podatkov, s posebnim ozirom na zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami.

4.   Zahteve glede kakovosti potrebnih in prenesenih podatkov za statistiko Skupnosti o poklicnem usposabljanju v podjetjih, struktura poročil o kakovosti iz odstavka 2 in kateri koli ukrepi potrebni za ocenjevanje ali izboljšanje kakovosti podatkov, se določijo v skladu s postopkom iz člena 14(2).

Člen 10

Referenčno obdobje in periodičnost

1.   Referenčno obdobje, ki ga zajema zbiranje podatkov, je eno koledarsko leto.

2.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 14(2) določi prvo referenčno leto, za katero se zberejo podatki.

3.   Države članice zberejo podatke vsakih pet let.

Člen 11

Prenos podatkov

1.   V okviru svojih pristojnosti države članice in Komisija spodbujajo večjo uporabo elektronskega zbiranja podatkov, elektronskega prenosa podatkov in avtomatske obdelave podatkov.

2.   Države članice pošljejo Komisiji (Eurostat) posamične podatke o podjetjih v skladu z obstoječimi določbami Skupnosti o prenosu zaupnih statističnih podatkov iz Uredb (ES) št. 322/97 in (Euratom, EGS) št. 1588/90. Države članice zagotovijo, da preneseni podatki ne omogočajo neposrednega identificiranja statistične enote.

3.   Države članice prenesejo podatke v elektronski obliki v skladu z ustreznim tehničnim formatom in standardom izmenjave, ki se ju določi v skladu s postopkom iz člena 14(2).

4.   Države članice prenesejo popolne in pravilne podatke najpozneje v 18 mesecih po koncu vsakega referenčnega leta.

Člen 12

Poročilo o izvajanju

1.   Do 20 oktobra 2010 in po posvetovanju z Odborom za statistični program Komisija pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe. To poročilo zlasti:

| (a) | oceni koristi statistike za Skupnost, države članice in uporabnike v primerjavi z bremenom dajalcev podatkov; in |
| --- | --- |

(a)

oceni koristi statistike za Skupnost, države članice in uporabnike v primerjavi z bremenom dajalcev podatkov; in

| (b) | navede področja, ki se lahko izboljšajo, in spremembe, ki se štejejo za potrebne z vidika pridobljenih rezultatov. |
| --- | --- |

(b)

navede področja, ki se lahko izboljšajo, in spremembe, ki se štejejo za potrebne z vidika pridobljenih rezultatov.

2.   Po poročilu lahko Komisija predloži ukrepe za izboljšanje izvajanja te uredbe.

Člen 13

Izvedbeni ukrepi

Ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe, vključno z ukrepi, ki upoštevajo gospodarski in tehnični razvoj glede zbiranja, prenosa in obdelave podatkov, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 14(2).

Člen 14

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga Odbor za statistični program.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 15

Financiranje

1.   Za prvo referenčno leto, za katero je pripravljena statistika Skupnosti, predvidena s to uredbo, Komisija finančno prispeva državam članicam za pomoč pokritja stroškov, ki jih imajo z zbiranjem, obdelavo in prenosom podatkov.

2.   Znesek finančnega prispevka se določi kot del ustreznega letnega proračunskega postopka. Organ, pristojen za proračun, določi razpoložljiva proračunska sredstva.

3.   Pri izvajanju te uredbe lahko Komisija poišče pomoč strokovnjakov in organizacij za tehnično pomoč, za katero se lahko zagotovi financiranje v okviru celotnega finančnega okvira te uredbe. Komisija lahko organizira seminarje, kolokvije ali druga srečanja strokovnjakov, za katere je verjetno, da bodo pospešili izvajanje te uredbe, ter izvaja ustrezne dejavnosti informiranja, objavljanja in razširjanja.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. februarja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 27. junija 2005.

1

(2)  UL C 134, 7.6.2003, str. 3.

2

(3)  UL L 197, 5.8.2003, str. 13.

3

(4)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 151, 15.6.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

5

(6)  UL L 133, 18.5.2002, str. 7.

6

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

7

(8)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

8

(9)  UL L 76, 30.3.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

9

(10)  UL L 293, 24.10.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

10

---

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/6

---

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 1553/2005

z dne 7. septembra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1177/2003 o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) (2) določa skupni okvir za sistematično pripravljanje statistike Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih, ki obsega primerljive in aktualne presečne in longitudinalne podatke o dohodku ter o stopnji in strukturi revščine in socialne izključenosti na nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) (2) določa skupni okvir za sistematično pripravljanje statistike Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih, ki obsega primerljive in aktualne presečne in longitudinalne podatke o dohodku ter o stopnji in strukturi revščine in socialne izključenosti na nacionalni in evropski ravni.

| (2) | Zaradi pristopa novih držav članic k Evropski uniji 1. maja 2004 je potrebno razširiti Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1177/2003, ker navedena priloga opredeljuje za vsako državo članico najmanjšo efektivno velikost vzorcev v skladu s shemo EU-SILC. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi pristopa novih držav članic k Evropski uniji 1. maja 2004 je potrebno razširiti Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1177/2003, ker navedena priloga opredeljuje za vsako državo članico najmanjšo efektivno velikost vzorcev v skladu s shemo EU-SILC.

| (3) | Poleg tega se zdi, da večina novih držav članic in nekatere stare države članice potrebujejo več časa za prilagoditev svojih sistemov usklajenim metodam in opredelitvam, ki se uporabljajo pri pripravljanju statistik Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega se zdi, da večina novih držav članic in nekatere stare države članice potrebujejo več časa za prilagoditev svojih sistemov usklajenim metodam in opredelitvam, ki se uporabljajo pri pripravljanju statistik Skupnosti.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1177/2003 je zato treba ustrezno spremeniti — |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1177/2003 je zato treba ustrezno spremeniti —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1177/2003 se spremeni:

| 1. | v členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko Češka, Nemčija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Nizozemska, Poljska, Slovenija, Slovaška in Združeno kraljestvo začnejo zbirati presečne in longitudinalne podatke leta 2005.
  Pogoj za to odobritev je, da navedene države članice predložijo primerljive podatke za leto 2004 za skupne presečne kazalnike Evropske unije, ki jih je Svet sprejel pred 1. januarjem 2003 v okviru odprte metode koordinacije in ki se lahko pridobijo na podlagi instrumenta EU-SILC.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko Češka, Nemčija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Nizozemska, Poljska, Slovenija, Slovaška in Združeno kraljestvo začnejo zbirati presečne in longitudinalne podatke leta 2005.

Pogoj za to odobritev je, da navedene države članice predložijo primerljive podatke za leto 2004 za skupne presečne kazalnike Evropske unije, ki jih je Svet sprejel pred 1. januarjem 2003 v okviru odprte metode koordinacije in ki se lahko pridobijo na podlagi instrumenta EU-SILC.“;

| 2. | v členu 13 se dodata naslednja odstavka:
  „4.   Z odstopanjem od odstavka 1 prejme Estonija finančni prispevek Skupnosti za kritje stroškov dela, potrebnega za štiri leta zbiranja podatkov od leta 2005.
  5.   Financiranje za leto 2007 se bo šele zagotovilo iz prihodnjega programa Skupnosti.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 13 se dodata naslednja odstavka:

„4.   Z odstopanjem od odstavka 1 prejme Estonija finančni prispevek Skupnosti za kritje stroškov dela, potrebnega za štiri leta zbiranja podatkov od leta 2005.

5.   Financiranje za leto 2007 se bo šele zagotovilo iz prihodnjega programa Skupnosti.“;

| 3. | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 12. julija 2005.

1

(2)  UL L 165, 3.7.2003, str. 1.

2

---

PRILOGA

„PRILOGA II

NAJMANJŠA UČINKOVITA VELIKOST VZORCEV

| | Gospodinjstva | Osebe, stare 16 let ali več, ki se jih anketira |
| --- | --- | --- |
| Presečna | Longitudinalna | Presečna | Longitudinalna |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| Države članice EU |
| Belgija | 4 750 | 3 500 | 8 750 | 6 500 |
| Češka | 4 750 | 3 500 | 10 000 | 7 500 |
| Danska | 4 250 | 3 250 | 7 250 | 5 500 |
| Nemčija | 8 250 | 6 000 | 14 500 | 10 500 |
| Estonija | 3 500 | 2 750 | 7 750 | 5 750 |
| Grčija | 4 750 | 3 500 | 10 000 | 7 250 |
| Španija | 6 500 | 5 000 | 16 000 | 12 250 |
| Francija | 7 250 | 5 500 | 13 500 | 10 250 |
| Irska | 3 750 | 2 750 | 8 000 | 6 000 |
| Italija | 7 250 | 5 500 | 15 500 | 11 750 |
| Ciper | 3 250 | 2 500 | 7 500 | 5 500 |
| Latvija | 3 750 | 2 750 | 7 650 | 5 600 |
| Litva | 4 000 | 3 000 | 9 000 | 6 750 |
| Luksemburg | 3 250 | 2 500 | 6 500 | 5 000 |
| Madžarska | 4 750 | 3 500 | 10 250 | 7 750 |
| Malta | 3 000 | 2 250 | 7 000 | 5 250 |
| Nizozemska | 5 000 | 3 750 | 8 750 | 6 500 |
| Avstrija | 4 500 | 3 250 | 8 750 | 6 250 |
| Poljska | 6 000 | 4 500 | 15 000 | 11 250 |
| Portugalska | 4 500 | 3 250 | 10 500 | 7 500 |
| Slovenija | 3 750 | 2 750 | 9 000 | 6 750 |
| Slovaška | 4 250 | 3 250 | 11 000 | 8 250 |
| Finska | 4 000 | 3 000 | 6 750 | 5 000 |
| Švedska | 4 500 | 3 500 | 7 500 | 5 750 |
| Združeno kraljestvo | 7 500 | 5 750 | 13 750 | 10 500 |
| Države članice EU skupaj | 121 000 | 90 750 | 250 150 | 186 850 |
| Islandija | 2 250 | 1 700 | 3 750 | 2 800 |
| Norveška | 3 750 | 2 750 | 6 250 | 4 650 |
| Skupaj, vključno z Islandijo in Norveško skupaj | 127 000 | 95 200 | 260 150 | 194 300 |
| OPOMBA: Sklicuje se na učinkovito velikost vzorca, to je zahtevana velikost, če bi anketa temeljila na enostavnem naključnem vzorčenju (učinek vzorca v zvezi s spremenljivko ‚stopnja tveganja revščine‘ = 1,0). Dejanske velikosti vzorcev bodo morale biti večje, če učinki vzorca presegajo 1,0 in zaradi vseh vrst izpuščenega odgovora. Poleg tega se velikost vzorca nanaša na število veljavnih gospodinjstev, ki so gospodinjstva, za katera in za vse člane katerih so pridobljene vse ali skoraj vse potrebne informacije.“ |

Gospodinjstva

Osebe, stare 16 let ali več, ki se jih anketira

Presečna

Longitudinalna

Presečna

Longitudinalna

1

2

3

4

Države članice EU

Belgija

4 750

3 500

8 750

6 500

Češka

4 750

3 500

10 000

7 500

Danska

4 250

3 250

7 250

5 500

Nemčija

8 250

6 000

14 500

10 500

Estonija

3 500

2 750

7 750

5 750

Grčija

4 750

3 500

10 000

7 250

Španija

6 500

5 000

16 000

12 250

Francija

7 250

5 500

13 500

10 250

Irska

3 750

2 750

8 000

6 000

Italija

7 250

5 500

15 500

11 750

Ciper

3 250

2 500

7 500

5 500

Latvija

3 750

2 750

7 650

5 600

Litva

4 000

3 000

9 000

6 750

Luksemburg

3 250

2 500

6 500

5 000

Madžarska

4 750

3 500

10 250

7 750

Malta

3 000

2 250

7 000

5 250

Nizozemska

5 000

3 750

8 750

6 500

Avstrija

4 500

3 250

8 750

6 250

Poljska

6 000

4 500

15 000

11 250

Portugalska

4 500

3 250

10 500

7 500

Slovenija

3 750

2 750

9 000

6 750

Slovaška

4 250

3 250

11 000

8 250

Finska

4 000

3 000

6 750

5 000

Švedska

4 500

3 500

7 500

5 750

Združeno kraljestvo

7 500

5 750

13 750

10 500

Države članice EU skupaj

121 000

90 750

250 150

186 850

Islandija

2 250

1 700

3 750

2 800

Norveška

3 750

2 750

6 250

4 650

Skupaj, vključno z Islandijo in Norveško skupaj

127 000

95 200

260 150

194 300

OPOMBA: Sklicuje se na učinkovito velikost vzorca, to je zahtevana velikost, če bi anketa temeljila na enostavnem naključnem vzorčenju (učinek vzorca v zvezi s spremenljivko ‚stopnja tveganja revščine‘ = 1,0). Dejanske velikosti vzorcev bodo morale biti večje, če učinki vzorca presegajo 1,0 in zaradi vseh vrst izpuščenega odgovora. Poleg tega se velikost vzorca nanaša na število veljavnih gospodinjstev, ki so gospodinjstva, za katera in za vse člane katerih so pridobljene vse ali skoraj vse potrebne informacije.“

---

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/9

---

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA št. 1554/2005/ES

z dne 7. septembra 2005

o spremembi Odločbe Sveta 2001/51/ES o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov in Sklepa št. 848/2004/ES o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 13(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je z Odločbo 2001/51/ES (2) določil program za okvirno strategijo Skupnosti o enakosti spolov za izboljšanje razumevanja zadev v zvezi z enakostjo spolov, za spodbujanje in razširjanje vrednot in praks, ki poudarjajo enakost spolov, in za razvijanje zmogljivosti akterjev za učinkovito spodbujanje enakosti spolov. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Odločbo 2001/51/ES (2) določil program za okvirno strategijo Skupnosti o enakosti spolov za izboljšanje razumevanja zadev v zvezi z enakostjo spolov, za spodbujanje in razširjanje vrednot in praks, ki poudarjajo enakost spolov, in za razvijanje zmogljivosti akterjev za učinkovito spodbujanje enakosti spolov.

| (2) | Evropski parlament in Svet sta s Sklepom št. 848/2004/ES (3) določila akcijski program Skupnosti za spodbujanje organizacij, dejavnih na evropski ravni na področju enakosti med moškimi in ženskami z namenom podpiranja dejavnosti takšnih organizacij, katerih tekoči delovni program ali poseben ukrep služi splošnemu evropskemu interesu na področju enakosti med moškimi in ženskami oziroma sledi cilju, ki je del politike Evropske unije na tem področju. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament in Svet sta s Sklepom št. 848/2004/ES (3) določila akcijski program Skupnosti za spodbujanje organizacij, dejavnih na evropski ravni na področju enakosti med moškimi in ženskami z namenom podpiranja dejavnosti takšnih organizacij, katerih tekoči delovni program ali poseben ukrep služi splošnemu evropskemu interesu na področju enakosti med moškimi in ženskami oziroma sledi cilju, ki je del politike Evropske unije na tem področju.

| (3) | Oba programa se iztečeta 31. decembra 2005. Bistveno je zagotoviti kontinuiteto politike Skupnosti za spodbujanje enakosti spolov glede na cilje iz člena 13 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Oba programa se iztečeta 31. decembra 2005. Bistveno je zagotoviti kontinuiteto politike Skupnosti za spodbujanje enakosti spolov glede na cilje iz člena 13 Pogodbe.

| (4) | Treba je podaljšati programe za enoletno prehodno obdobje do določitve novega večletnega okvirnega programa za financiranje dejavnosti na področju zaposlovanja in socialne politike za obdobje od 2007 do 2013, vključno z delom o enakosti spolov. |
| --- | --- |

(4)

Treba je podaljšati programe za enoletno prehodno obdobje do določitve novega večletnega okvirnega programa za financiranje dejavnosti na področju zaposlovanja in socialne politike za obdobje od 2007 do 2013, vključno z delom o enakosti spolov.

| (5) | Odločba 2001/51/ES je temeljila na členu 13 Pogodbe. Vendar zaradi sprememb, uvedenih s Pogodbo iz Nice, člen 13(2) predstavlja posebno pravno podlago za sprejem spodbujevalnih ukrepov Skupnosti, namenjenih boju zoper diskriminacijo. Zato je primerno, da je podlaga za spremembo Odločbe 2001/51/ES člen 13(2) — |
| --- | --- |

(5)

Odločba 2001/51/ES je temeljila na členu 13 Pogodbe. Vendar zaradi sprememb, uvedenih s Pogodbo iz Nice, člen 13(2) predstavlja posebno pravno podlago za sprejem spodbujevalnih ukrepov Skupnosti, namenjenih boju zoper diskriminacijo. Zato je primerno, da je podlaga za spremembo Odločbe 2001/51/ES člen 13(2) —

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2001/51/ES se spremeni na naslednji način:

| 1. | v členu 1 se datum „31. decembra 2005“ nadomesti z datumom „31. decembra 2006“; |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se datum „31. decembra 2005“ nadomesti z datumom „31. decembra 2006“;

| 2. | člen 11(1) se nadomesti z:
  „1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje programa za obdobje 2001 — 2006 znaša 61,5 milijona EUR.“ |
| --- | --- |

2.

člen 11(1) se nadomesti z:

„1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje programa za obdobje 2001 — 2006 znaša 61,5 milijona EUR.“

Člen 2

Sklep št. 848/2004/ES se spremeni na naslednji način:

| 1. | v členu 1(3) se datum „31. decembra 2005“ nadomesti z datumom „31. decembra 2006“; |
| --- | --- |

1.

v členu 1(3) se datum „31. decembra 2005“ nadomesti z datumom „31. decembra 2006“;

| 2. | člen 6(1) se nadomesti z:
  „1.   Finančni okvir za izvajanje programa za obdobje 2004 do 2006 znaša 3,3 milijona EUR.“ |
| --- | --- |

2.

člen 6(1) se nadomesti z:

„1.   Finančni okvir za izvajanje programa za obdobje 2004 do 2006 znaša 3,3 milijona EUR.“

Člen 3

Ta odločba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 12. julija 2005.

1

(2)  UL L 17, 19.1.2001, str. 22.

2

(3)  UL L 157, 30.4.2004, str. 18. Sklep, kakor je bil popravljen v UL L 195, 2.6.2004, str. 7.

3

---

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/11

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/35/ES

z dne 7. septembra 2005

o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Politika Skupnosti o pomorski varnosti si prizadeva za visoko stopnjo varnosti in varstva okolja in temelji na zavedanju, da so vse v prevoz blaga po morju vključene strani odgovorne za zagotavljanje spoštovanja veljavnih pravil in standardov s strani vseh ladij, ki plujejo po vodah Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Politika Skupnosti o pomorski varnosti si prizadeva za visoko stopnjo varnosti in varstva okolja in temelji na zavedanju, da so vse v prevoz blaga po morju vključene strani odgovorne za zagotavljanje spoštovanja veljavnih pravil in standardov s strani vseh ladij, ki plujejo po vodah Skupnosti.

| (2) | Glavni standardi za izpuste onesnaževalnih snovi z ladij v vseh državah članicah temeljijo na Konvenciji Marpol 73/78; vendar teh pravil vsakodnevno ne upošteva zelo veliko število ladij, ki plujejo v vodah Skupnosti, ne da bi se proti njim sprejelo prisilne ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Glavni standardi za izpuste onesnaževalnih snovi z ladij v vseh državah članicah temeljijo na Konvenciji Marpol 73/78; vendar teh pravil vsakodnevno ne upošteva zelo veliko število ladij, ki plujejo v vodah Skupnosti, ne da bi se proti njim sprejelo prisilne ukrepe.

| (3) | Izvajanje Marpol 73/78 razkriva neusklajenost med državami članicami, zato je treba njeno izvajanje uskladiti na ravni Skupnosti; znatne razlike so opazne zlasti pri ravnanju držav članic glede uvedbe kazni za izpuste onesnaževalnih snovi z ladij. |
| --- | --- |

(3)

Izvajanje Marpol 73/78 razkriva neusklajenost med državami članicami, zato je treba njeno izvajanje uskladiti na ravni Skupnosti; znatne razlike so opazne zlasti pri ravnanju držav članic glede uvedbe kazni za izpuste onesnaževalnih snovi z ladij.

| (4) | Odvračilni ukrepi so sestavni del politike Skupnosti o pomorski varnosti, saj zagotavljajo vez med odgovornostjo vseh v prevoz onesnaževalnega blaga po morju vpletenih strani in njihovo izpostavljenostjo kaznim; za dosego učinkovitega varstva okolja so potrebne učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni. |
| --- | --- |

(4)

Odvračilni ukrepi so sestavni del politike Skupnosti o pomorski varnosti, saj zagotavljajo vez med odgovornostjo vseh v prevoz onesnaževalnega blaga po morju vpletenih strani in njihovo izpostavljenostjo kaznim; za dosego učinkovitega varstva okolja so potrebne učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni.

| (5) | Zaradi tega je ključnega pomena uskladitev obstoječih pravnih predpisov z ustreznimi pravnimi instrumenti, predvsem natančna opredelitev zadevne kršitve, izjem in minimalnih pravil glede kazni ter opredelitev odgovornosti in sodne pristojnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi tega je ključnega pomena uskladitev obstoječih pravnih predpisov z ustreznimi pravnimi instrumenti, predvsem natančna opredelitev zadevne kršitve, izjem in minimalnih pravil glede kazni ter opredelitev odgovornosti in sodne pristojnosti.

| (6) | To direktivo dopolnjujejo natančnejša pravila o kaznivih dejanjih in kaznih ter druge določbe iz Okvirnega sklepa Sveta 2005/667/PNZ z dne 12. julija 2005 o okrepitvi kazenskopravnega okvira za izvrševanje zakonodaje proti onesnaževanju morja z ladij (3). |
| --- | --- |

(6)

To direktivo dopolnjujejo natančnejša pravila o kaznivih dejanjih in kaznih ter druge določbe iz Okvirnega sklepa Sveta 2005/667/PNZ z dne 12. julija 2005 o okrepitvi kazenskopravnega okvira za izvrševanje zakonodaje proti onesnaževanju morja z ladij (3).

| (7) | Mednarodna ureditev civilne odgovornosti in odškodnine za onesnaženje z nafto in mednarodna ureditev glede onesnaževanja z drugimi nevarnimi in zdravju škodljivimi snovmi ne zagotavljata zadostnih odvračilnih učinkov, ki bi v prevoz nevarnega tovora po morju vpletene strani odvrnili od ravnanja, ki ne izpolnjuje standardov; potrebne odvračilne učinke se lahko doseže le z uvedbo kazni, ki se uporabljajo za vsako osebo, ki povzroči ali pripomore k onesnaženju morja; kazni naj se uporabljajo tako za lastnika ladje ali njenega kapitana, kot tudi za lastnika tovora, klasifikacijski zavod ali katero koli drugo vpleteno osebo. |
| --- | --- |

(7)

Mednarodna ureditev civilne odgovornosti in odškodnine za onesnaženje z nafto in mednarodna ureditev glede onesnaževanja z drugimi nevarnimi in zdravju škodljivimi snovmi ne zagotavljata zadostnih odvračilnih učinkov, ki bi v prevoz nevarnega tovora po morju vpletene strani odvrnili od ravnanja, ki ne izpolnjuje standardov; potrebne odvračilne učinke se lahko doseže le z uvedbo kazni, ki se uporabljajo za vsako osebo, ki povzroči ali pripomore k onesnaženju morja; kazni naj se uporabljajo tako za lastnika ladje ali njenega kapitana, kot tudi za lastnika tovora, klasifikacijski zavod ali katero koli drugo vpleteno osebo.

| (8) | Izpusti onesnaževalnih snovi z ladij naj se obravnavajo kot kršitve, kadar so storjeni naklepno, iz zavestne ali nezavestne malomarnosti. Te kršitve kot kazniva dejanja obravnava in natančno opredeljuje Okvirni sklep 2005/667/PNZ, ki dopolnjuje to direktivo. |
| --- | --- |

(8)

Izpusti onesnaževalnih snovi z ladij naj se obravnavajo kot kršitve, kadar so storjeni naklepno, iz zavestne ali nezavestne malomarnosti. Te kršitve kot kazniva dejanja obravnava in natančno opredeljuje Okvirni sklep 2005/667/PNZ, ki dopolnjuje to direktivo.

| (9) | Kazni za izpust onesnaževalnih snovi z ladij niso povezane s civilno odgovornostjo zadevnih strani in zato niso vezane na pravila o omejevanju ali prenosu civilne odgovornosti, prav tako pa ne omejujejo ustrezne odškodnine za žrtve v primerih onesnaženja. |
| --- | --- |

(9)

Kazni za izpust onesnaževalnih snovi z ladij niso povezane s civilno odgovornostjo zadevnih strani in zato niso vezane na pravila o omejevanju ali prenosu civilne odgovornosti, prav tako pa ne omejujejo ustrezne odškodnine za žrtve v primerih onesnaženja.

| (10) | Države članice morajo tudi v prihodnje med seboj učinkovito sodelovati, da zagotovijo pravočasno odkritje izpustov onesnaževalnih snovi z ladij in odkritje storilcev. Iz tega razloga ima Evropska agencija za pomorsko varnost, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27 junija 2002 (4) ključno vlogo v sodelovanju z državami članicami pri razvoju tehničnih rešitev in zagotavljanju tehnične pomoči v zvezi z izvajanjem te direktive ter pri nudenju pomoči Komisiji pri izvajanju vseh nalog, ki so ji naložene za učinkovito izvajanje te direktive. |
| --- | --- |

(10)

Države članice morajo tudi v prihodnje med seboj učinkovito sodelovati, da zagotovijo pravočasno odkritje izpustov onesnaževalnih snovi z ladij in odkritje storilcev. Iz tega razloga ima Evropska agencija za pomorsko varnost, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27 junija 2002 (4) ključno vlogo v sodelovanju z državami članicami pri razvoju tehničnih rešitev in zagotavljanju tehnične pomoči v zvezi z izvajanjem te direktive ter pri nudenju pomoči Komisiji pri izvajanju vseh nalog, ki so ji naložene za učinkovito izvajanje te direktive.

| (11) | Za učinkovitejše preprečevanje in boj proti onesnaževanju morja je potrebno usklajeno delovanje med izvršilnimi organi, kot so na primer nacionalne obalne straže. V tem okviru naj Komisija izvede študijo izvedljivosti evropske obalne straže, katere naloga bi bila preprečevanje onesnaževanja in odzivanje na onesnaževanje, pri čemer mora študija jasno opredeliti stroške in koristi. Če je to primerno, naj študiji sledi predlog o evropski obalni straži. |
| --- | --- |

(11)

Za učinkovitejše preprečevanje in boj proti onesnaževanju morja je potrebno usklajeno delovanje med izvršilnimi organi, kot so na primer nacionalne obalne straže. V tem okviru naj Komisija izvede študijo izvedljivosti evropske obalne straže, katere naloga bi bila preprečevanje onesnaževanja in odzivanje na onesnaževanje, pri čemer mora študija jasno opredeliti stroške in koristi. Če je to primerno, naj študiji sledi predlog o evropski obalni straži.

| (12) | Če obstaja jasen objektiven dokaz o izpustu, ki je povzročil ali grozi z veliko škodo, naj države članice zadevo predložijo svojim pristojnim organom z namenom uvedbe postopkov v skladu s členom 220 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982. |
| --- | --- |

(12)

Če obstaja jasen objektiven dokaz o izpustu, ki je povzročil ali grozi z veliko škodo, naj države članice zadevo predložijo svojim pristojnim organom z namenom uvedbe postopkov v skladu s členom 220 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982.

| (13) | Izvrševanje Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/59/ES z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (5) skupaj s to direktivo je ključni instrument v nizu ukrepov za preprečevanje onesnaževanja z ladij. |
| --- | --- |

(13)

Izvrševanje Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/59/ES z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (5) skupaj s to direktivo je ključni instrument v nizu ukrepov za preprečevanje onesnaževanja z ladij.

| (14) | Ukrepi, potrebne za izvajanje te direktive, naj se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, potrebne za izvajanje te direktive, naj se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6).

| (15) | Ker cilja te direktive, in sicer vključitve mednarodnih standardov o onesnaževanju morja z ladij v pravo Skupnosti in uvedbe kazenskopravnih ali upravnih kazni za kršitve teh standardov, katerih namen je doseganje visoke stopnje varnosti in varstva okolja v pomorskem prometu, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj tako lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(15)

Ker cilja te direktive, in sicer vključitve mednarodnih standardov o onesnaževanju morja z ladij v pravo Skupnosti in uvedbe kazenskopravnih ali upravnih kazni za kršitve teh standardov, katerih namen je doseganje visoke stopnje varnosti in varstva okolja v pomorskem prometu, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj tako lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (16) | Ta direktiva v celoti upošteva Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; vsakomur, za kogar obstaja sum, da je storil kršitev, mora biti zagotovljena pravica do pravičnega in nepristranskega zaslišanja, izrečene kazni pa morajo biti sorazmerne — |
| --- | --- |

(16)

Ta direktiva v celoti upošteva Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; vsakomur, za kogar obstaja sum, da je storil kršitev, mora biti zagotovljena pravica do pravičnega in nepristranskega zaslišanja, izrečene kazni pa morajo biti sorazmerne —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Namen

1.   Namen te direktive je vključiti mednarodne standarde za onesnaževanje z ladij v pravo Skupnosti in zagotoviti, da se osebe, odgovorne za izpuste, ustrezno kaznujejo, kot je navedeno v členu 8; to bo izboljšalo pomorsko varnost in okrepilo varstvo morskega okolja pred onesnaževanjem z ladij.

2.   Ta direktiva ne preprečuje državam članicam, da sprejmejo v skladu z mednarodnim pravom proti onesnaževanju z ladij strožje ukrepe.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej direktivi:

| 1. | „Marpol 73/78“ pomeni Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 in Protokol h Konvenciji iz leta 1978 v posodobljeni obliki. |
| --- | --- |

1.

„Marpol 73/78“ pomeni Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 in Protokol h Konvenciji iz leta 1978 v posodobljeni obliki.

| 2. | „Onesnaževalne snovi“ so snovi, navedene v prilogah I (nafta) in II (zdravju škodljive tekočine) k Marpol 73/78. |
| --- | --- |

2.

„Onesnaževalne snovi“ so snovi, navedene v prilogah I (nafta) in II (zdravju škodljive tekočine) k Marpol 73/78.

| 3. | „Izpust“ pomeni sprostitev snovi z ladje, povzročeno na kakršen koli način, v skladu s členom 2 Marpol 73/78. |
| --- | --- |

3.

„Izpust“ pomeni sprostitev snovi z ladje, povzročeno na kakršen koli način, v skladu s členom 2 Marpol 73/78.

| 4. | „Ladja“ pomeni kakršno koli morsko plovilo, ne glede na to, pod katero zastavo pluje, ki kakor koli deluje v morskem okolju, vključno s hidrogliserji, plovili na zračni blazini, podvodnimi in plavajočimi plovili. |
| --- | --- |

4.

„Ladja“ pomeni kakršno koli morsko plovilo, ne glede na to, pod katero zastavo pluje, ki kakor koli deluje v morskem okolju, vključno s hidrogliserji, plovili na zračni blazini, podvodnimi in plavajočimi plovili.

Člen 3

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja v skladu z mednarodnim pravom za izpuste onesnaževalnih snovi v:

| (a) | notranjih vodah, vključno s pristanišči države članice, kolikor se zanje uporablja ureditev iz Marpol; |
| --- | --- |

(a)

notranjih vodah, vključno s pristanišči države članice, kolikor se zanje uporablja ureditev iz Marpol;

| (b) | v teritorialnem morju države članice; |
| --- | --- |

(b)

v teritorialnem morju države članice;

| (c) | v ožinah, skozi katere poteka mednarodna plovba v skladu z ureditvijo tranzitnega prehoda, ki ga določa oddelek 2 dela III Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982, kolikor država članica v teh ožinah izvršuje svojo jurisdikcijo; |
| --- | --- |

(c)

v ožinah, skozi katere poteka mednarodna plovba v skladu z ureditvijo tranzitnega prehoda, ki ga določa oddelek 2 dela III Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982, kolikor država članica v teh ožinah izvršuje svojo jurisdikcijo;

| (d) | v izključni ekonomski coni ali enakovredni coni države članice, vzpostavljeni v skladu z mednarodnim pravom; in |
| --- | --- |

(d)

v izključni ekonomski coni ali enakovredni coni države članice, vzpostavljeni v skladu z mednarodnim pravom; in

| (e) | na odprtem morju. |
| --- | --- |

(e)

na odprtem morju.

2.   Ta direktiva se uporablja za izpuste onesnaževalnih snovi z vseh ladij, ne glede na njihovo zastavo, ne uporablja pa se za vojne ladje, pomožne ladje mornarice ali druge ladje, ki so v lasti države, ali jih ta upravlja in se trenutno uporabljajo zgolj za nekomercialne vladne namene.

Člen 4

Kršitve

Države članice zagotavljajo, da se izpusti onesnaževalnih snovi z ladij na katerem koli območju iz člena 3(1) obravnavajo kot kršitev, če so bili povzročeni naklepno, iz zavestne ali nezavestne malomarnosti. Te kršitve kot kazniva dejanja obravnava in natančno opredeljuje Okvirni sklep 2005/667/PNZ, ki dopolnjuje to direktivo.

Člen 5

Izjeme

1.   Izpust onesnaževalnih snovi na katerem koli območju iz člena 3(1) se ne obravnava kot kršitev, če izpolnjuje pogoje, navedene v pravilu 9, 10, 11(a) ali 11(c) iz Priloge I oz. pravilu 5, 6(a) ali 6(c) iz Priloge II k Marpol 73/78.

2.   Izpust onesnaževalnih snovi na katerem koli območju iz člena 3(1)(c), (d) in (e) se ne obravnava kot kršitev lastnika, poveljnika ali posadke, ko ta deluje pod odgovornostjo poveljnika, če je v skladu s pogoji, navedenimi v pravilu 11(b) iz Priloge I ali pravilu 6(b) iz Priloge II k Marpol 73/78.

Člen 6

Izvršilni ukrepi v zvezi z ladjami v pristaniščih držav članic

1.   Če nepravilnosti ali informacije vzbujajo sum, da je ladja, ki je prostovoljno v pristanišču ali predobalnem terminalu države članice, izpuščala ali izpušča onesnaževalne snovi na katerem koli območju iz člena 3(1), ta država članica zagotovi ustrezno inšpekcijo ob upoštevanju ustreznih smernic, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO), in v skladu z nacionalno zakonodajo.

2.   V primeru, da se pri inšpekciji iz odstavka 1 odkrijejo dejstva, ki kažejo na kršitev v smislu člena 4, se o tem obvesti pristojne organe te države članice in države zastave, pod katero pluje ladja.

Člen 7

Izvršilni ukrepi obalnih držav v zvezi z ladjami v tranzitu

1.   Če pride do domnevnega izpusta onesnaževalnih snovi na območjih iz člena 3(1)(b), (c), (d) ali (e) in ladja, ki je osumljena izpusta, ne pristane v pristanišču države članice, ki razpolaga z informacijami o domnevnem izpustu, se uporabijo naslednja pravila:

| (a) | če je naslednji postanek ladje pristanišče v drugi državi članici, zadevni državi članici tesno sodelujeta pri inšpekciji iz člena 6(1) in pri odločitvi o ustreznih ukrepih v zvezi s tem izpustom; |
| --- | --- |

(a)

če je naslednji postanek ladje pristanišče v drugi državi članici, zadevni državi članici tesno sodelujeta pri inšpekciji iz člena 6(1) in pri odločitvi o ustreznih ukrepih v zvezi s tem izpustom;

| (b) | če je naslednji postanek ladje pristanišče v državi, ki ni članica Skupnosti, država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je pristanišče naslednjega postanka ladje obveščeno o domnevnem izpustu, in zahteva od države, v kateri se nahaja pristanišče naslednjega postanka, da sprejme ustrezne ukrepe v zvezi s tem izpustom. |
| --- | --- |

(b)

če je naslednji postanek ladje pristanišče v državi, ki ni članica Skupnosti, država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je pristanišče naslednjega postanka ladje obveščeno o domnevnem izpustu, in zahteva od države, v kateri se nahaja pristanišče naslednjega postanka, da sprejme ustrezne ukrepe v zvezi s tem izpustom.

2.   Če obstajajo jasni, objektivni dokazi, da je ladja, ki pluje na območjih iz člena 3(1)(b) ali (d), na območju iz člena 3(1)(d) storila kršitev izpusta, ki je povzročil ali bi utegnil povzročiti veliko škodo obali ali s tem povezanim interesom zadevne države članice oz. katerim koli virom območij iz člena 3(1)(b) ali (d), ta država ob upoštevanju oddelka 7 dela XII Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 zadevo predloži, če razpoložljivi dokazi to omogočajo, pristojnim organom, zato da ti v skladu z nacionalno zakonodajo sprožijo postopek, ki lahko vključuje tudi pridržanje ladje.

3.   V vsakem primeru se obvesti pristojne organe države zastave, pod katero pluje ladja.

Člen 8

Kazni

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se za kršitve v smislu člena 4 uporabljajo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni, ki lahko vključujejo kazenskopravne ali upravne kazni.

2.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se kazni iz odstavka 1 uporabijo za vse osebe, katerih odgovornost za kršitev v smislu člena 4 je bila ugotovljena.

Člen 9

Usklajenost z mednarodnim pravom

Države članice uporabljajo določbe te direktive brez formalnega ali dejanskega razlikovanja med tujimi ladjami in v skladu z veljavnim mednarodnim pravom, vključno z oddelkom 7 dela XII Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982, in brez odlašanja obvestijo državo zastave, pod katero pluje plovilo, in katero koli drugo zadevno državo o ukrepih, ki so bili sprejeti v skladu s to direktivo.

Člen 10

Spremljajoči ukrepi

1.   Za namene te direktive države članice in Komisija, kadar je to primerno, tesno sodelujejo z Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ob upoštevanju akcijskega programa o ukrepanju proti naključnemu ali namernemu onesnaževanju morja, vzpostavljenega z Odločbo št. 2850/2000/ES (7), in, če je to primerno, izvajanja Direktive 2000/59/ES, da bi:

| (a) | razvile potrebne informacijske sisteme za učinkovito izvajanje te direktive; |
| --- | --- |

(a)

razvile potrebne informacijske sisteme za učinkovito izvajanje te direktive;

| (b) | določile skupne prakse in smernice na podlagi obstoječih praks in smernic na mednarodni ravni, še posebej za:






  — | nadzor in zgodnje odkrivanje ladij, ki izpuščajo onesnaževalne snovi in s tem kršijo to direktivo, vključno z ladijsko nadzorno opremo, kjer je to primerno, |
| --- | --- | --- |

(b)

določile skupne prakse in smernice na podlagi obstoječih praks in smernic na mednarodni ravni, še posebej za:

—

nadzor in zgodnje odkrivanje ladij, ki izpuščajo onesnaževalne snovi in s tem kršijo to direktivo, vključno z ladijsko nadzorno opremo, kjer je to primerno,

| — | zanesljive metode, ki omogočajo povezavo med odkritimi onesnaževalnimi snovmi v morju in posamezno ladjo, in |
| --- | --- |

—

zanesljive metode, ki omogočajo povezavo med odkritimi onesnaževalnimi snovmi v morju in posamezno ladjo, in

| — | učinkovito izvrševanje te direktive. |
| --- | --- |

—

učinkovito izvrševanje te direktive.

2.   V skladu z njenimi nalogami, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1406/2002, Evropska agencija za pomorsko varnost:

| (a) | sodeluje z državami članicami pri razvoju tehničnih rešitev in zagotavljanju tehnične pomoči v zvezi z izvajanjem te direktive pri ukrepih, kot je odkrivanje izpustov preko satelitskega spremljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(a)

sodeluje z državami članicami pri razvoju tehničnih rešitev in zagotavljanju tehnične pomoči v zvezi z izvajanjem te direktive pri ukrepih, kot je odkrivanje izpustov preko satelitskega spremljanja in nadzora;

| (b) | v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1406/2002 nudi pomoč Komisiji pri izvajanju te direktive, če je to primerno vključno z obiski v državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1406/2002 nudi pomoč Komisiji pri izvajanju te direktive, če je to primerno vključno z obiski v državah članicah.

Člen 11

Študija izvedljivosti

Komisija do konca 2006 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži študijo izvedljivosti evropske obalne straže, katere naloga bi bila preprečevanje onesnaževanja in odzivanje na onesnaževanje, pri čemer mora študija jasno opredeliti stroške in koristi.

Člen 12

Poročanje

Države članice vsaka tri leta predložijo Komisiji poročilo o izvajanju te direktive s strani pristojnih organov. Na podlagi teh poročil Komisija predloži poročilo Skupnosti Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija v tem poročilu med drugim oceni zaželenost pregleda ali razširitve področja uporabe te direktive. Opiše tudi razvoj zadevne sodne prakse v državah članicah in preuči možnost oblikovanja javne baze podatkov, ki bi vsebovala tako sodno prakso.

Člen 13

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 z dne 5. novembra 2002 (8).

2.   Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

Člen 14

Obveščanje

Komisija redno obvešča odbor, ustanovljen s členom 4 Odločbe št. 2850/2000/ES, o vseh predlaganih ukrepih ali drugih ustreznih dejavnostih, ki se nanašajo na ukrepanje proti onesnaževanju morja.

Člen 15

Postopek za spremembo

V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 in po postopku iz člena 13 te direktive lahko COSS spremembe Marpol 73/78 izključi iz področja uporabe te direktive.

Člen 16

Izvajanje

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 1 marca 2007 in o tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 18

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  UL C 220, 16.9.2003, str. 72.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2004 (UL C 92 E, 16.4.2004, str. 77), Skupno stališče Sveta z dne 7. oktobra 2004 (UL C 25 E, 1.2.2005, str. 29), Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. februarja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 12. julija 2005.

2

(3)  Glej stran 164 tega uradnega lista.

3

(4)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 724/2004 (UL L 129, 29.4.2004, str. 1).

4

(5)  UL L 332, 28.12.2000, str. 81. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/84/ES (UL L 324, 29.11.2002, str. 53).

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

(7)  Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2850/2000/ES z dne 20. decembra 2000 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za sodelovanje na področju naključnega ali namernega onesnaževanja morja (UL L 332, 28.12.2000, str. 1). Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 787/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 12).

7

(8)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 415/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 10).

8

---

PRILOGA

Povzetek pravil Marpol 73/78 za namene sklicevanja v zvezi z izpusti nafte in zdravju škodljivih tekočin v morje v smislu člena 2(2)

Del I: Nafta (Marpol 73/78, Priloga I)

Za namene Priloge I k Marpol 73/78 „nafta“ pomeni zemeljsko olje v kakršni koli obliki, vključno s surovo nafto, kurilnim oljem, goščo, naftnimi odpadki in rafiniranimi proizvodi (razen petrokemičnih proizvodov, za katere veljajo določbe Priloge II k Marpol 73/78); „naftna mešanica“ pomeni kakršno koli mešanico, ki vsebuje nafto.

Izvleček iz ustreznih določb Priloge I k Marpol 73/78:

| | Pravilo 9: Nadzor nad izpusti nafte






  (1) | V skladu z določbami pravil 10 in 11 te priloge in odstavkom (2) tega pravila so vsi izpusti nafte ali naftnih mešanic z ladij, za katere se uporablja ta priloga, prepovedani, razen če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | pri naftnih tankerjih, razen če ni v pododstavku (b) tega odstavka določeno drugače:






  (i) | če se tanker ne nahaja na posebnem območju; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Pravilo 9: Nadzor nad izpusti nafte

(1)

V skladu z določbami pravil 10 in 11 te priloge in odstavkom (2) tega pravila so vsi izpusti nafte ali naftnih mešanic z ladij, za katere se uporablja ta priloga, prepovedani, razen če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

pri naftnih tankerjih, razen če ni v pododstavku (b) tega odstavka določeno drugače:

(i)

če se tanker ne nahaja na posebnem območju;

| (ii) | če je tanker več kot 50 navtičnih milj od najbližjega kopnega; |
| --- | --- |

(ii)

če je tanker več kot 50 navtičnih milj od najbližjega kopnega;

| (iii) | če je tanker na poti; |
| --- | --- |

(iii)

če je tanker na poti;

| (iv) | če trenutna količina izpuščene nafte ne presega 30 litrov na navtično miljo; |
| --- | --- |

(iv)

če trenutna količina izpuščene nafte ne presega 30 litrov na navtično miljo;

| (v) | če celotna količina v morje izpuščene nafte pri obstoječih tankerjih ne presega 1/15000 celotne količine posameznega tovora, ki mu je pripadala izlita nafta, in pri novih tankerjih 1/30000 celotne količine posameznega tovora, katerega del je bila izlita nafta; in |
| --- | --- |

(v)

če celotna količina v morje izpuščene nafte pri obstoječih tankerjih ne presega 1/15000 celotne količine posameznega tovora, ki mu je pripadala izlita nafta, in pri novih tankerjih 1/30000 celotne količine posameznega tovora, katerega del je bila izlita nafta; in

| (vi) | če je na tankerju sistem za spremljanje in nadzor izpuščanja in odlivni tank v skladu s pravilom 15 te priloge. |
| --- | --- |

(vi)

če je na tankerju sistem za spremljanje in nadzor izpuščanja in odlivni tank v skladu s pravilom 15 te priloge.

| (b) | pri ladjah z bruto tonažo 400 ton in več, z izjemo naftnih tankerjev, in pri kalužni vodi iz strojnice, z izjemo vode od pretovornih črpalk, pri naftnem tankerju, če ni mešana z ostanki naftnega tovora:






  (i) | če se ladja ne nahaja na posebnem območju; |
| --- | --- | --- |

(b)

pri ladjah z bruto tonažo 400 ton in več, z izjemo naftnih tankerjev, in pri kalužni vodi iz strojnice, z izjemo vode od pretovornih črpalk, pri naftnem tankerju, če ni mešana z ostanki naftnega tovora:

(i)

če se ladja ne nahaja na posebnem območju;

| (ii) | če je ladja na poti; |
| --- | --- |

(ii)

če je ladja na poti;

| (iii) | če nerazredčena vsebina naftnega izpusta ne presega 15 delov na milijon in |
| --- | --- |

(iii)

če nerazredčena vsebina naftnega izpusta ne presega 15 delov na milijon in

| (iv) | če je na ladji sistem [za spremljanje, nadzor in filtriranje] v skladu s pravilom 16 te priloge. |
| --- | --- |

(iv)

če je na ladji sistem [za spremljanje, nadzor in filtriranje] v skladu s pravilom 16 te priloge.

| (2) | Pri ladjah z bruto tonažo manj kot 400 ton, z izjemo naftnih tankerjev, kadar so izven posebnega območja, pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja] zagotovijo, da so opremljene, kolikor je to razumno in izvedljivo, z instalacijami, ki zagotavljajo skladiščenje naftnih ostankov na krovu ali njihov izpust v sprejemne objekte ali v morje v skladu z zahtevami odstavka (1)(b) tega pravila. |
| --- | --- |

(2)

Pri ladjah z bruto tonažo manj kot 400 ton, z izjemo naftnih tankerjev, kadar so izven posebnega območja, pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja] zagotovijo, da so opremljene, kolikor je to razumno in izvedljivo, z instalacijami, ki zagotavljajo skladiščenje naftnih ostankov na krovu ali njihov izpust v sprejemne objekte ali v morje v skladu z zahtevami odstavka (1)(b) tega pravila.

| (3) | [...] |
| --- | --- |

(3)

[...]

| (4) | Določbe odstavka (1) tega pravila se ne uporabljajo za izpust čistih ali ločenih balastnih ali neobdelanih naftnih mešanic, pri katerih v nerazredčeni obliki količina nafte ne presega 15 delov na milijon in ki ne izvirajo iz pretovornih črpalk ter niso mešane z ostanki tovora. |
| --- | --- |

(4)

Določbe odstavka (1) tega pravila se ne uporabljajo za izpust čistih ali ločenih balastnih ali neobdelanih naftnih mešanic, pri katerih v nerazredčeni obliki količina nafte ne presega 15 delov na milijon in ki ne izvirajo iz pretovornih črpalk ter niso mešane z ostanki tovora.

| (5) | Noben izpust v morje ne sme vsebovati kemikalij ali drugih snovi v takšnih količinah ali koncentracijah, ki so škodljive za morsko okolje, ali kemikalij ali drugih snovi, ki bi bile uporabljene z namenom izogibanja pogojem o izpuščanju, določenim v tem pravilu. |
| --- | --- |

(5)

Noben izpust v morje ne sme vsebovati kemikalij ali drugih snovi v takšnih količinah ali koncentracijah, ki so škodljive za morsko okolje, ali kemikalij ali drugih snovi, ki bi bile uporabljene z namenom izogibanja pogojem o izpuščanju, določenim v tem pravilu.

| (6) | Naftni ostanki, ki ne morejo biti izpuščeni v morje v skladu z odstavki (1), (2) in (4) tega pravila, ostanejo na krovu ali so izpuščeni v sprejemne objekte. |
| --- | --- |

(6)

Naftni ostanki, ki ne morejo biti izpuščeni v morje v skladu z odstavki (1), (2) in (4) tega pravila, ostanejo na krovu ali so izpuščeni v sprejemne objekte.

| (7) | [...] |
| --- | --- |

(7)

[...]

| | Pravilo 10: Metode za preprečevanje onesnaževanja z nafto z ladij, ki plujejo na posebnih območjih






  (1) | V tej prilogi so posebna območja: območje Sredozemskega morja, območje Baltskega morja, območje Črnega morja, območje Rdečega morja, območje Perzijskega zaliva, območje Adenskega zaliva, območje Antarktike in severno-zahodne evropske vode, [kot so opredeljene in navedene v nadaljevanju]. |
| --- | --- | --- |

Pravilo 10: Metode za preprečevanje onesnaževanja z nafto z ladij, ki plujejo na posebnih območjih

(1)

V tej prilogi so posebna območja: območje Sredozemskega morja, območje Baltskega morja, območje Črnega morja, območje Rdečega morja, območje Perzijskega zaliva, območje Adenskega zaliva, območje Antarktike in severno-zahodne evropske vode, [kot so opredeljene in navedene v nadaljevanju].

| (2) | Ob upoštevanju določb pravila 11 te priloge je:






  (a) | vsak izpust nafte ali naftne mešanice v morje, ki ga povzročijo naftni tankerji in druge ladje s tonažo 400 ton in več, ki niso naftni tankerji, na posebnih območjih prepovedan, [...] |
| --- | --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju določb pravila 11 te priloge je:

(a)

vsak izpust nafte ali naftne mešanice v morje, ki ga povzročijo naftni tankerji in druge ladje s tonažo 400 ton in več, ki niso naftni tankerji, na posebnih območjih prepovedan, [...]

| (b) | [...] vsak izpust nafte ali naftne mešanice v morje, ki ga povzročijo ladje s tonažo manj kot 400 ton, razen naftnih tankerjev, na posebnih območjih prepovedano, razen če nerazredčena vsebina izpuščenih snovi ne presega 15 delov na milijon. |
| --- | --- |

(b)

[...] vsak izpust nafte ali naftne mešanice v morje, ki ga povzročijo ladje s tonažo manj kot 400 ton, razen naftnih tankerjev, na posebnih območjih prepovedano, razen če nerazredčena vsebina izpuščenih snovi ne presega 15 delov na milijon.

| (3) | (a) | Določbe odstavka (2) tega pravila se ne uporabljajo za izpust čistega ali ločenega balasta. |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

Določbe odstavka (2) tega pravila se ne uporabljajo za izpust čistega ali ločenega balasta.

| (b) | Določbe pododstavka (2)(a) tega pravila se ne uporabljajo za izpust predelane kalužne vode iz strojnice, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (i) | kalužna voda ne prihaja iz pretovornih črpalk; |
| --- | --- | --- |

(b)

Določbe pododstavka (2)(a) tega pravila se ne uporabljajo za izpust predelane kalužne vode iz strojnice, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

kalužna voda ne prihaja iz pretovornih črpalk;

| (ii) | kalužna voda ni mešana z naftnimi ostanki; |
| --- | --- |

(ii)

kalužna voda ni mešana z naftnimi ostanki;

| (iii) | ladja je na poti; |
| --- | --- |

(iii)

ladja je na poti;

| (iv) | nerazredčena vsebina naftnega izpusta ne presega 15 delov na milijon; |
| --- | --- |

(iv)

nerazredčena vsebina naftnega izpusta ne presega 15 delov na milijon;

| (v) | na ladji je sistem za filtriranje nafte v skladu s pravilom 16(5) te priloge in |
| --- | --- |

(v)

na ladji je sistem za filtriranje nafte v skladu s pravilom 16(5) te priloge in

| (vi) | sistem za filtriranje je opremljen z napravo za ustavljanje, ki zagotavlja avtomatično prekinitev izpuščanja, ko koncentracija nafte v izpustu preseže 15 delov na milijon. |
| --- | --- |

(vi)

sistem za filtriranje je opremljen z napravo za ustavljanje, ki zagotavlja avtomatično prekinitev izpuščanja, ko koncentracija nafte v izpustu preseže 15 delov na milijon.

| (4) | (a) | Noben izpust v morje ne sme vsebovati kemikalij ali drugih snovi v takšnih količinah ali koncentracijah, ki so škodljive za morsko okolje, ali kemikalij ali drugih snovi, uporabljenih z namenom izogibanja pogojem za izpuščanje, določenim v tem pravilu. |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

Noben izpust v morje ne sme vsebovati kemikalij ali drugih snovi v takšnih količinah ali koncentracijah, ki so škodljive za morsko okolje, ali kemikalij ali drugih snovi, uporabljenih z namenom izogibanja pogojem za izpuščanje, določenim v tem pravilu.

| (b) | Naftni ostanki, ki ne morejo biti izpuščeni v morje v skladu z odstavkoma (2) ali (3) tega pravila, ostanejo na krovu in so izpuščeni v sprejemne objekte. |
| --- | --- |

(b)

Naftni ostanki, ki ne morejo biti izpuščeni v morje v skladu z odstavkoma (2) ali (3) tega pravila, ostanejo na krovu in so izpuščeni v sprejemne objekte.

| (5) | Nič v tem pravilu ladji, ki samo del poti opravi na posebnem območju, ne prepoveduje izpuščanja snovi izven posebnega območja v skladu s pravilom 9 te priloge. |
| --- | --- |

(5)

Nič v tem pravilu ladji, ki samo del poti opravi na posebnem območju, ne prepoveduje izpuščanja snovi izven posebnega območja v skladu s pravilom 9 te priloge.

| (6) | [...] |
| --- | --- |

(6)

[...]

| (7) | [...] |
| --- | --- |

(7)

[...]

| (8) | [...] |
| --- | --- |

(8)

[...]

| | Pravilo 11: Izjeme |
| --- | --- |

Pravilo 11: Izjeme

| | Pravili 9 in 10 iz te priloge se ne uporabljata:






  (a) | kadar je treba nafto ali naftno mešanico izpustiti v morje zato, da se zagotovi varnost ladje ali rešuje življenje na morju; ali |
| --- | --- | --- |

Pravili 9 in 10 iz te priloge se ne uporabljata:

(a)

kadar je treba nafto ali naftno mešanico izpustiti v morje zato, da se zagotovi varnost ladje ali rešuje življenje na morju; ali

| (b) | kadar je bil izpust nafte ali naftne mešanice v morje posledica poškodbe ladje ali ladijske opreme:






  (i) | pod pogojem, da so bili po nastanku škode ali odkritju izpusta uvedeni vsi razumni ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje izpusta; in |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar je bil izpust nafte ali naftne mešanice v morje posledica poškodbe ladje ali ladijske opreme:

(i)

pod pogojem, da so bili po nastanku škode ali odkritju izpusta uvedeni vsi razumni ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje izpusta; in

| (ii) | da lastnik ali poveljnik nista povzročila škode naklepno ali iz malomarnosti, zavedajoč se, da bo škoda verjetno nastala; ali |
| --- | --- |

(ii)

da lastnik ali poveljnik nista povzročila škode naklepno ali iz malomarnosti, zavedajoč se, da bo škoda verjetno nastala; ali

| (c) | kadar je bil izpust snovi, ki vsebuje nafto, v morje odobren s stani pristojnih organov [države zastave, pod katero pluje ladja] zaradi ukrepanja proti posebnim primerom onesnaženja, da bi se tako zmanjšalo škodo, ki jo je povzročilo onesnaženje. Vsak tak izpust mora odobriti vlada, ki ima jurisdikcijo na območju, kjer se izpust načrtuje. |
| --- | --- |

(c)

kadar je bil izpust snovi, ki vsebuje nafto, v morje odobren s stani pristojnih organov [države zastave, pod katero pluje ladja] zaradi ukrepanja proti posebnim primerom onesnaženja, da bi se tako zmanjšalo škodo, ki jo je povzročilo onesnaženje. Vsak tak izpust mora odobriti vlada, ki ima jurisdikcijo na območju, kjer se izpust načrtuje.

Del II: Zdravju škodljive tekočine (Marpol 73/78, Priloga II)

Izvleček ustreznih določb Priloge II k Marpol 73/78:

| | Pravilo 3: Razvrstitev in seznam zdravju škodljivih tekočin






  (1) | V pravilih iz te priloge so zdravju škodljive tekočine razvrščene v naslednje štiri skupine:






  (a) | Kategorija A: zdravju škodljive tekočine, ki pri izpustu v morje med čiščenjem ali raztovarjanjem cistern predstavljajo resno nevarnost za morske vire ali človekovo zdravje ali resno ogrožajo možnosti za rekreacijo ali druge zakonite načine rabe morja; v teh primerih je upravičeno izvajanje strogih ukrepov za preprečevanje onesnaževanja. |
| --- | --- | --- | --- |

Pravilo 3: Razvrstitev in seznam zdravju škodljivih tekočin

(1)

V pravilih iz te priloge so zdravju škodljive tekočine razvrščene v naslednje štiri skupine:

(a)

Kategorija A: zdravju škodljive tekočine, ki pri izpustu v morje med čiščenjem ali raztovarjanjem cistern predstavljajo resno nevarnost za morske vire ali človekovo zdravje ali resno ogrožajo možnosti za rekreacijo ali druge zakonite načine rabe morja; v teh primerih je upravičeno izvajanje strogih ukrepov za preprečevanje onesnaževanja.

| (b) | Kategorija B: zdravju škodljive tekočine, ki pri izpustu v morje med čiščenjem ali raztovarjanjem cistern predstavljajo nevarnost za morske vire ali človekovo zdravje ali ogrožajo možnosti za rekreacijo ali druge zakonite načine rabe morja; v teh primerih je upravičeno izvajanje posebnih ukrepov za preprečevanje onesnaževanja. |
| --- | --- |

(b)

Kategorija B: zdravju škodljive tekočine, ki pri izpustu v morje med čiščenjem ali raztovarjanjem cistern predstavljajo nevarnost za morske vire ali človekovo zdravje ali ogrožajo možnosti za rekreacijo ali druge zakonite načine rabe morja; v teh primerih je upravičeno izvajanje posebnih ukrepov za preprečevanje onesnaževanja.

| (c) | Kategorija C: zdravju škodljive tekočine, ki pri izpustu v morje med čiščenjem ali raztovarjanjem cistern predstavljajo manjšo nevarnost za morske vire ali človekovo zdravje ali v manjši meri ogrožajo možnosti za rekreacijo ali druge zakonite načine rabe morja; v teh primerih so potrebni posebni delovni pogoji. |
| --- | --- |

(c)

Kategorija C: zdravju škodljive tekočine, ki pri izpustu v morje med čiščenjem ali raztovarjanjem cistern predstavljajo manjšo nevarnost za morske vire ali človekovo zdravje ali v manjši meri ogrožajo možnosti za rekreacijo ali druge zakonite načine rabe morja; v teh primerih so potrebni posebni delovni pogoji.

| (d) | Kategorija D: zdravju škodljive tekočine, ki pri izpustu v morje med čiščenjem ali raztovarjanjem cistern predstavljajo prepoznavno nevarnost za morske vire ali človekovo zdravje ali v zelo majhni meri ogrožajo možnosti za rekreacijo ali druge zakonite načine rabe morja; v teh primerih je potrebna določena pozornost glede delovnih pogojev. |
| --- | --- |

(d)

Kategorija D: zdravju škodljive tekočine, ki pri izpustu v morje med čiščenjem ali raztovarjanjem cistern predstavljajo prepoznavno nevarnost za morske vire ali človekovo zdravje ali v zelo majhni meri ogrožajo možnosti za rekreacijo ali druge zakonite načine rabe morja; v teh primerih je potrebna določena pozornost glede delovnih pogojev.

| (2) | [...] |
| --- | --- |

(2)

[...]

| (3) | [...] |
| --- | --- |

(3)

[...]

| (4) | [...] |
| --- | --- |

(4)

[...]

[Nadaljnja navodila v zvezi s kategorizacijo snovi, vključno s seznamom razvrščenih snovi, se nahajajo v pravilu 3(2)-(4) in pravilu 4 ter dodatkih k Prilogi II k Marpol 73/78.]

| | Pravilo 5: Izpust zdravju škodljivih tekočin
  Snovi kategorij A, B in C zunaj posebnih območij in snovi kategorije D na vseh območjih
  Ob upoštevanju določb [...] pravila 6 te priloge velja naslednje:






  (1) | Izpust snovi kategorije A, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(a) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano. Če je treba cisterne, ki vsebujejo takšne snovi ali mešanice, oprati, morajo biti odpadne tekočine izpuščene v sprejemne objekte, dokler koncentracija snovi v izpustu ni enaka 0,1 % po teži ali manj in dokler cisterna ni prazna; to ne velja za rumeni ali beli fosfor, pri katerem je dovoljena koncentracija v izpustu 0,01 % po teži. Vsaka voda, ki je bila v cisterno dodana kasneje, je lahko izpuščena v morje, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje, ki nimajo lastnega pogona); |
| --- | --- | --- | --- |

Pravilo 5: Izpust zdravju škodljivih tekočin

Snovi kategorij A, B in C zunaj posebnih območij in snovi kategorije D na vseh območjih

Ob upoštevanju določb [...] pravila 6 te priloge velja naslednje:

(1)

Izpust snovi kategorije A, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(a) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano. Če je treba cisterne, ki vsebujejo takšne snovi ali mešanice, oprati, morajo biti odpadne tekočine izpuščene v sprejemne objekte, dokler koncentracija snovi v izpustu ni enaka 0,1 % po teži ali manj in dokler cisterna ni prazna; to ne velja za rumeni ali beli fosfor, pri katerem je dovoljena koncentracija v izpustu 0,01 % po teži. Vsaka voda, ki je bila v cisterno dodana kasneje, je lahko izpuščena v morje, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje, ki nimajo lastnega pogona);

| (b) | izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in |
| --- | --- |

(b)

izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in

| (c) | izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m. |
| --- | --- |

(c)

izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m.

| (2) | Izpust snovi kategorije B, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(b) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano, razen kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona); |
| --- | --- | --- |

(2)

Izpust snovi kategorije B, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(b) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano, razen kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona);

| (b) | postopke in ureditve za izpust so odobrili pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Takšni postopki in ureditve temeljijo na standardih [IMO] in zagotavljajo, da je koncentracija in stopnja izpuščene snovi takšna, da koncentracija v krmilni brazdi ne presega enega dela na milijon; |
| --- | --- |

(b)

postopke in ureditve za izpust so odobrili pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Takšni postopki in ureditve temeljijo na standardih [IMO] in zagotavljajo, da je koncentracija in stopnja izpuščene snovi takšna, da koncentracija v krmilni brazdi ne presega enega dela na milijon;

| (c) | največja količina tovora, izpuščenega iz posamezne cisterne, in z njo povezanega cevnega sistema ne presega največje količine, dovoljene v skladu s postopki, navedenimi v pododstavku (b) tega odstavka, ki v nobenem primeru ne sme presegati 1 m3 ali 1/3000 zmogljivosti cisterne v m3; |
| --- | --- |

(c)

največja količina tovora, izpuščenega iz posamezne cisterne, in z njo povezanega cevnega sistema ne presega največje količine, dovoljene v skladu s postopki, navedenimi v pododstavku (b) tega odstavka, ki v nobenem primeru ne sme presegati 1 m3 ali 1/3000 zmogljivosti cisterne v m3;

| (d) | izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in |
| --- | --- |

(d)

izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in

| (e) | izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m. |
| --- | --- |

(e)

izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m.

| (3) | Izpust snovi kategorije C, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(c) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano, razen kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona); |
| --- | --- | --- |

(3)

Izpust snovi kategorije C, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(c) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano, razen kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona);

| (b) | postopke in ureditve za izpust so odobrili pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Takšni postopki in ureditve temeljijo na standardih [IMO] in zagotavljajo, da je koncentracija in stopnja izpuščene snovi takšna, da koncentracija v krmilni brazdi ne presega 10 delov na milijon; |
| --- | --- |

(b)

postopke in ureditve za izpust so odobrili pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Takšni postopki in ureditve temeljijo na standardih [IMO] in zagotavljajo, da je koncentracija in stopnja izpuščene snovi takšna, da koncentracija v krmilni brazdi ne presega 10 delov na milijon;

| (c) | največja količina tovora, izpuščenega iz posamezne cisterne in z njo povezanega cevnega sistema ne presega največje količine, dovoljene v skladu s postopki, navedenimi v pododstavku (b) tega odstavka, ki v nobenem primeru ne sme presegati 3 m3 ali 1/1000 zmogljivosti cisterne v m3; |
| --- | --- |

(c)

največja količina tovora, izpuščenega iz posamezne cisterne in z njo povezanega cevnega sistema ne presega največje količine, dovoljene v skladu s postopki, navedenimi v pododstavku (b) tega odstavka, ki v nobenem primeru ne sme presegati 3 m3 ali 1/1000 zmogljivosti cisterne v m3;

| (d) | izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in |
| --- | --- |

(d)

izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in

| (e) | izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m. |
| --- | --- |

(e)

izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m.

| (4) | Izpuščanje snovi kategorije D, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(d) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano, razen kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona); |
| --- | --- | --- |

(4)

Izpuščanje snovi kategorije D, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(d) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano, razen kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona);

| (b) | koncentracija takšnih mešanic ne presega razmerja en del snovi proti deset delov vode; in |
| --- | --- |

(b)

koncentracija takšnih mešanic ne presega razmerja en del snovi proti deset delov vode; in

| (c) | izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj. |
| --- | --- |

(c)

izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj.

| (5) | Pri odstranjevanju ostankov tovora iz cisterne so lahko uporabljeni ventilacijski postopki, ki jih odobrijo pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Ti postopki temeljijo na standardih [IMO]. Vsaka voda, ki je v cisterno dodana kasneje, je obravnavana kot čista in zanjo ne veljajo odstavki (1), (2), (3) ali (4) tega pravila. |
| --- | --- |

(5)

Pri odstranjevanju ostankov tovora iz cisterne so lahko uporabljeni ventilacijski postopki, ki jih odobrijo pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Ti postopki temeljijo na standardih [IMO]. Vsaka voda, ki je v cisterno dodana kasneje, je obravnavana kot čista in zanjo ne veljajo odstavki (1), (2), (3) ali (4) tega pravila.

| (6) | Izpust snovi, ki ne spadajo v omenjene kategorije, niso bile začasno ocenjene ali ovrednotene v skladu s pravilom 4(1) te priloge, ali balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano. |
| --- | --- |

(6)

Izpust snovi, ki ne spadajo v omenjene kategorije, niso bile začasno ocenjene ali ovrednotene v skladu s pravilom 4(1) te priloge, ali balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano.

Snovi kategorij A, B in C na posebnih območjih [v skladu s pravilom 1 Priloge II k Marpol 73/78, vključno z Baltskim morjem]

Ob upoštevanju določb [...] pravila 6 te priloge velja naslednje:

| (7) | Izpust snovi kategorije A, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(a) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano. Če morajo biti cisterne, ki vsebujejo takšne snovi ali mešanice, oprane, morajo biti odpadne tekočine izpuščene v sprejemne objekte, ki jih mora država, ki meji na posebno območje zagotoviti v skladu s pravilom 7 te priloge, dokler koncentracija snovi v izpustu ni enaka ali manjša od 0,05 % po teži in dokler cisterna ni prazna; to ne velja za rumeni ali beli fosfor, pri katerem je dovoljena koncentracija v izpustu 0,005 % po teži. Vsaka voda, ki je bila v cisterno dodana kasneje, je lahko izpuščena v morje, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona); |
| --- | --- | --- |

(7)

Izpust snovi kategorije A, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(a) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano. Če morajo biti cisterne, ki vsebujejo takšne snovi ali mešanice, oprane, morajo biti odpadne tekočine izpuščene v sprejemne objekte, ki jih mora država, ki meji na posebno območje zagotoviti v skladu s pravilom 7 te priloge, dokler koncentracija snovi v izpustu ni enaka ali manjša od 0,05 % po teži in dokler cisterna ni prazna; to ne velja za rumeni ali beli fosfor, pri katerem je dovoljena koncentracija v izpustu 0,005 % po teži. Vsaka voda, ki je bila v cisterno dodana kasneje, je lahko izpuščena v morje, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona);

| (b) | izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in |
| --- | --- |

(b)

izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in

| (c) | izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m. |
| --- | --- |

(c)

izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m.

| (8) | Izpust snovi kategorije B, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(b) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano, razen kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | cisterna je bila prej oprana v skladu s postopkom, ki so ga odobrili pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja], temelječim na standardih [IMO], in odpadna voda od pranja je bila izlita v sprejemne objekte; |
| --- | --- | --- |

(8)

Izpust snovi kategorije B, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(b) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano, razen kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

cisterna je bila prej oprana v skladu s postopkom, ki so ga odobrili pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja], temelječim na standardih [IMO], in odpadna voda od pranja je bila izlita v sprejemne objekte;

| (b) | ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona); |
| --- | --- |

(b)

ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona);

| (c) | postopke in ureditve za izpust in pranje so odobrili pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Takšni postopki in ureditve temeljijo na standardih [IMO] in zagotavljajo, da je koncentracija in stopnja izpuščene snovi takšna, da koncentracija v krmilni brazdi ne presega enega dela na milijon; |
| --- | --- |

(c)

postopke in ureditve za izpust in pranje so odobrili pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Takšni postopki in ureditve temeljijo na standardih [IMO] in zagotavljajo, da je koncentracija in stopnja izpuščene snovi takšna, da koncentracija v krmilni brazdi ne presega enega dela na milijon;

| (d) | izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in |
| --- | --- |

(d)

izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in

| (e) | izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m. |
| --- | --- |

(e)

izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m.

| (9) | Izpust snovi kategorije C, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(c) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano, razen kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona); |
| --- | --- | --- |

(9)

Izpust snovi kategorije C, kakor so opredeljene v pravilu 3(1)(c) te priloge, ali snovi, ki so začasno ocenjene kot take, balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano, razen kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

ladja je na poti in pluje vsaj s hitrostjo 7 vozlov (za ladje na lastni pogon) ali vsaj s hitrostjo 4 vozle (za ladje brez lastnega pogona);

| (b) | postopke in ureditve za izpust so odobrili pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Takšni postopki in ureditve temeljijo na standardih [IMO] in zagotavljajo, da je koncentracija in stopnja izpuščene snovi takšna, da koncentracija v krmilni brazdi ne presega enega dela na milijon; |
| --- | --- |

(b)

postopke in ureditve za izpust so odobrili pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Takšni postopki in ureditve temeljijo na standardih [IMO] in zagotavljajo, da je koncentracija in stopnja izpuščene snovi takšna, da koncentracija v krmilni brazdi ne presega enega dela na milijon;

| (c) | največja količina tovora, izpuščenega iz posamezne cisterne in z njo povezanega cevnega sistema ne presega največje količine, dovoljene v skladu s postopki, navedenimi v pododstavku (b) tega odstavka, ki v nobenem primeru ne sme presegati 1 m3 ali 1/3000 zmogljivosti cisterne v m3; |
| --- | --- |

(c)

največja količina tovora, izpuščenega iz posamezne cisterne in z njo povezanega cevnega sistema ne presega največje količine, dovoljene v skladu s postopki, navedenimi v pododstavku (b) tega odstavka, ki v nobenem primeru ne sme presegati 1 m3 ali 1/3000 zmogljivosti cisterne v m3;

| (d) | izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in |
| --- | --- |

(d)

izpust je izvršen pod vodno gladino, upoštevajoč lokacijo dovodov; in

| (e) | izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m. |
| --- | --- |

(e)

izpust je izvršen na mestu, ki je od najbližje obale oddaljeno vsaj 12 navtičnih milj, pri globini vsaj 25 m.

| (10) | Pri odstranjevanju ostankov tovora iz cisterne so lahko uporabljeni ventilacijski postopki, ki jih odobrijo pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Ti postopki temeljijo na standardih [IMO]. Vsaka voda, ki je v cisterno dodana kasneje, je obravnavana kot čista in zanjo ne veljajo odstavki (7), (8), ali (9) tega pravila. |
| --- | --- |

(10)

Pri odstranjevanju ostankov tovora iz cisterne so lahko uporabljeni ventilacijski postopki, ki jih odobrijo pristojni organi [države zastave, pod katero pluje ladja]. Ti postopki temeljijo na standardih [IMO]. Vsaka voda, ki je v cisterno dodana kasneje, je obravnavana kot čista in zanjo ne veljajo odstavki (7), (8), ali (9) tega pravila.

| (11) | Izpust snovi, ki ne spadajo v omenjene kategorije, niso bile začasno ocenjene ali ovrednotene v skladu s pravilom 4(1) te priloge, ali balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano. |
| --- | --- |

(11)

Izpust snovi, ki ne spadajo v omenjene kategorije, niso bile začasno ocenjene ali ovrednotene v skladu s pravilom 4(1) te priloge, ali balastnih vod, odpadnih vod od pranja cistern ali drugih ostankov ali mešanic, ki vsebujejo take snovi, v morje je prepovedano.

| (12) | Nič v tem pravilu ladji ne prepoveduje, da obdrži na krovu ostanke tovora kategorije B ali C in take ostanke izpusti izven posebnega območja v skladu z odstavkom (2) oziroma (3) tega pravila. |
| --- | --- |

(12)

Nič v tem pravilu ladji ne prepoveduje, da obdrži na krovu ostanke tovora kategorije B ali C in take ostanke izpusti izven posebnega območja v skladu z odstavkom (2) oziroma (3) tega pravila.

| | Pravilo 6: Izjeme |
| --- | --- |

Pravilo 6: Izjeme

| | Pravilo 5 te priloge se ne uporablja:






  (a) | kadar je treba zdravju škodljive tekočine ali mešanice, ki vsebujejo take snovi, izpustiti v morje zato, da se zagotovi varnost ladje ali rešuje življenje na morju; ali |
| --- | --- | --- |

Pravilo 5 te priloge se ne uporablja:

(a)

kadar je treba zdravju škodljive tekočine ali mešanice, ki vsebujejo take snovi, izpustiti v morje zato, da se zagotovi varnost ladje ali rešuje življenje na morju; ali

| (b) | kadar je bil izpust zdravju škodljive tekočine ali mešanice, ki vsebujejo take snovi, v morje posledica poškodbe ladje ali ladijske opreme:






  (i) | pod pogojem, da so bili po nastanku škode ali odkritju izpusta uvedeni vsi razumni ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje izpusta; in |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar je bil izpust zdravju škodljive tekočine ali mešanice, ki vsebujejo take snovi, v morje posledica poškodbe ladje ali ladijske opreme:

(i)

pod pogojem, da so bili po nastanku škode ali odkritju izpusta uvedeni vsi razumni ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje izpusta; in

| (ii) | da lastnik ali poveljnik nista povzročila škode naklepno ali iz malomarnosti, zavedajoč se, da bo škoda verjetno nastala; ali |
| --- | --- |

(ii)

da lastnik ali poveljnik nista povzročila škode naklepno ali iz malomarnosti, zavedajoč se, da bo škoda verjetno nastala; ali

| (c) | kadar je bil izpust zdravju škodljive tekočine ali mešanice, ki vsebujejo take snovi, v morje odobren s stani pristojnih organov [države zastave, pod katero pluje ladja] zaradi ukrepanja proti posebnim primerom onesnaženja, da bi se tako zmanjšalo škodo, ki jo je povzročilo onesnaženje. Vsak tak izpust mora odobriti vlada, ki ima jurisdikcijo na območju, kjer se izpust načrtuje. |
| --- | --- |

(c)

kadar je bil izpust zdravju škodljive tekočine ali mešanice, ki vsebujejo take snovi, v morje odobren s stani pristojnih organov [države zastave, pod katero pluje ladja] zaradi ukrepanja proti posebnim primerom onesnaženja, da bi se tako zmanjšalo škodo, ki jo je povzročilo onesnaženje. Vsak tak izpust mora odobriti vlada, ki ima jurisdikcijo na območju, kjer se izpust načrtuje.

---

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/22

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/36/ES

z dne 7. septembra 2005

o priznavanju poklicnih kvalifikacij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 40, člena 47(1), prvega in tretjega stavka člena 47(2) ter člena 55 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3(1)(c) Pogodbe je eden od ciljev Skupnosti odprava ovir za prost pretok oseb in storitev med državami članicami. Za državljane držav članic to vključuje zlasti pravico, da kot samozaposlene ali zaposlene osebe opravljajo poklic v državi članici, ki ni država, v kateri so pridobili svoje poklicne kvalifikacije. Člen 47(1) Pogodbe določa tudi, da se sprejmejo direktive za vzajemno priznavanje diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3(1)(c) Pogodbe je eden od ciljev Skupnosti odprava ovir za prost pretok oseb in storitev med državami članicami. Za državljane držav članic to vključuje zlasti pravico, da kot samozaposlene ali zaposlene osebe opravljajo poklic v državi članici, ki ni država, v kateri so pridobili svoje poklicne kvalifikacije. Člen 47(1) Pogodbe določa tudi, da se sprejmejo direktive za vzajemno priznavanje diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah.

| (2) | Komisija je po sestanku Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000 sprejela Sporočilo o „Strategiji notranjega trga za storitve“, zlasti z namenom, da bi bilo prosto opravljanje storitev v Skupnosti tako enostavno kot opravljanje storitev znotraj posamezne države članice. Evropski svet je na podlagi Sporočila Komisije z naslovom „Novi evropski trgi dela, odprti za vse, dostopni za vse“ na sestanku v Stockholmu 23. in 24. marca 2001 Komisijo zadolžil, da predstavi „posebne predloge za Evropski svet spomladi 2002 za bolj enoten, pregleden in prilagodljiv sistem priznavanja kvalifikacij“. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je po sestanku Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000 sprejela Sporočilo o „Strategiji notranjega trga za storitve“, zlasti z namenom, da bi bilo prosto opravljanje storitev v Skupnosti tako enostavno kot opravljanje storitev znotraj posamezne države članice. Evropski svet je na podlagi Sporočila Komisije z naslovom „Novi evropski trgi dela, odprti za vse, dostopni za vse“ na sestanku v Stockholmu 23. in 24. marca 2001 Komisijo zadolžil, da predstavi „posebne predloge za Evropski svet spomladi 2002 za bolj enoten, pregleden in prilagodljiv sistem priznavanja kvalifikacij“.

| (3) | Zagotovilo, ki ga daje ta direktiva osebam, ki so pridobile svoje poklicne kvalifikacije v eni državi članici, da bodo imele dostop do istega poklica in ga opravljale v drugi državi članici z enakimi pravicami, kot jih imajo državljani te države, ne vpliva na obveznost migranta, da izpolni vse nediskriminatorne pogoje za opravljanje poklica, ki jih lahko določi ta država članica, če so objektivno upravičeni in sorazmerni. |
| --- | --- |

(3)

Zagotovilo, ki ga daje ta direktiva osebam, ki so pridobile svoje poklicne kvalifikacije v eni državi članici, da bodo imele dostop do istega poklica in ga opravljale v drugi državi članici z enakimi pravicami, kot jih imajo državljani te države, ne vpliva na obveznost migranta, da izpolni vse nediskriminatorne pogoje za opravljanje poklica, ki jih lahko določi ta država članica, če so objektivno upravičeni in sorazmerni.

| (4) | Da bi se olajšalo prosto opravljanje storitev, so potrebna pravila, ki bi razširila možnost opravljanja poklicnih dejavnosti z izvirnimi poklicnimi nazivi. Za storitve informacijske družbe na daljavo se uporabljajo tudi določbe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/31/ES z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (4). |
| --- | --- |

(4)

Da bi se olajšalo prosto opravljanje storitev, so potrebna pravila, ki bi razširila možnost opravljanja poklicnih dejavnosti z izvirnimi poklicnimi nazivi. Za storitve informacijske družbe na daljavo se uporabljajo tudi določbe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/31/ES z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (4).

| (5) | Z ozirom na različne sisteme, ki so vzpostavljeni za občasno ali priložnostno čezmejno opravljanje storitev na eni strani in za ustanovitev na drugi strani, je potrebno jasno določiti merila za razlikovanje med tema dvema pojmoma v primeru premika ponudnikov storitev na ozemlje države članice gostiteljice. |
| --- | --- |

(5)

Z ozirom na različne sisteme, ki so vzpostavljeni za občasno ali priložnostno čezmejno opravljanje storitev na eni strani in za ustanovitev na drugi strani, je potrebno jasno določiti merila za razlikovanje med tema dvema pojmoma v primeru premika ponudnikov storitev na ozemlje države članice gostiteljice.

| (6) | Olajšanje opravljanja storitev je treba zagotoviti ob strogem spoštovanju javnega zdravja in varnosti ter varstva potrošnikov. Zato je treba predvideti posebne določbe za opravljanje občasnih ali priložnostnih čezmejnih storitev za regulirane poklice, ki vplivajo na javno zdravje ali varnost. |
| --- | --- |

(6)

Olajšanje opravljanja storitev je treba zagotoviti ob strogem spoštovanju javnega zdravja in varnosti ter varstva potrošnikov. Zato je treba predvideti posebne določbe za opravljanje občasnih ali priložnostnih čezmejnih storitev za regulirane poklice, ki vplivajo na javno zdravje ali varnost.

| (7) | Države članice gostiteljice lahko, kadar je to potrebno in v skladu z zakonodajo Skupnosti, določijo zahteve po prijavi. Te zahteve ne smejo nesorazmerno obremeniti ponudnikov storitev niti ovirati ali zmanjšati privlačnosti uresničevanja svobode opravljanja storitev. Potrebo po takih zahtevah je treba redno preverjati glede na napredek, dosežen pri določanju okvira Skupnosti za administrativno sodelovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

(7)

Države članice gostiteljice lahko, kadar je to potrebno in v skladu z zakonodajo Skupnosti, določijo zahteve po prijavi. Te zahteve ne smejo nesorazmerno obremeniti ponudnikov storitev niti ovirati ali zmanjšati privlačnosti uresničevanja svobode opravljanja storitev. Potrebo po takih zahtevah je treba redno preverjati glede na napredek, dosežen pri določanju okvira Skupnosti za administrativno sodelovanje med državami članicami.

| (8) | Za ponudnika storitev bi morala veljati disciplinska pravila države članice gostiteljice, neposredno in posebej povezana s poklicnimi kvalifikacijami, kot so opredelitev poklica, področje dejavnosti, ki jih poklic zajema ali ki so rezervirane za ta poklic, uporaba poklicnih nazivov ter huda malomarnost pri opravljanju poklica, ki je neposredno in posebno povezana z zaščito potrošnikov in varnostjo. |
| --- | --- |

(8)

Za ponudnika storitev bi morala veljati disciplinska pravila države članice gostiteljice, neposredno in posebej povezana s poklicnimi kvalifikacijami, kot so opredelitev poklica, področje dejavnosti, ki jih poklic zajema ali ki so rezervirane za ta poklic, uporaba poklicnih nazivov ter huda malomarnost pri opravljanju poklica, ki je neposredno in posebno povezana z zaščito potrošnikov in varnostjo.

| (9) | Čeprav je treba zaradi svobode ustanavljanja ohraniti načela in zaščitne ukrepe, ki so podlaga za različne veljavne sisteme priznavanja, se morajo njihova pravila izboljšati glede na pridobljene izkušnje. Poleg tega so bile zadevne direktive večkrat spremenjene, zato je njihove določbe treba preoblikovati in poenostaviti tako, da se standardizirajo načela, ki se uporabljajo. Zato je treba zamenjati direktivi Sveta 89/48/EGS (5) in 92/51/EGS (6) kakor tudi Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 1999/42/ES (7) o splošnem sistemu priznavanja poklicnih kvalifikacij ter direktive Sveta 77/452/EGS (8), 77/453/EGS (9), 78/686/EGS (10), 78/687/EGS (11), 78/1026/EGS (12), 78/1027/EGS (13), 80/154/EGS (14), 80/155/EGS (15), 85/384/EGS (16), 85/432/EGS (17), 85/433/EGS (18) in 93/16/EGS (19) v zvezi s poklici medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, veterinarja, babice, arhitekta, farmacevta in zdravnika, tako da se združijo v enotno besedilo. |
| --- | --- |

(9)

Čeprav je treba zaradi svobode ustanavljanja ohraniti načela in zaščitne ukrepe, ki so podlaga za različne veljavne sisteme priznavanja, se morajo njihova pravila izboljšati glede na pridobljene izkušnje. Poleg tega so bile zadevne direktive večkrat spremenjene, zato je njihove določbe treba preoblikovati in poenostaviti tako, da se standardizirajo načela, ki se uporabljajo. Zato je treba zamenjati direktivi Sveta 89/48/EGS (5) in 92/51/EGS (6) kakor tudi Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 1999/42/ES (7) o splošnem sistemu priznavanja poklicnih kvalifikacij ter direktive Sveta 77/452/EGS (8), 77/453/EGS (9), 78/686/EGS (10), 78/687/EGS (11), 78/1026/EGS (12), 78/1027/EGS (13), 80/154/EGS (14), 80/155/EGS (15), 85/384/EGS (16), 85/432/EGS (17), 85/433/EGS (18) in 93/16/EGS (19) v zvezi s poklici medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, veterinarja, babice, arhitekta, farmacevta in zdravnika, tako da se združijo v enotno besedilo.

| (10) | Ta direktiva ne preprečuje možnosti, da države članice v skladu s svojimi pravili priznavajo poklicne kvalifikacije, ki so jih državljani tretjih držav pridobili izven ozemlja Evropske unije. Vsekakor pa se mora pri priznavanju vedno upoštevati minimalne pogoje usposobljenosti za določene poklice. |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva ne preprečuje možnosti, da države članice v skladu s svojimi pravili priznavajo poklicne kvalifikacije, ki so jih državljani tretjih držav pridobili izven ozemlja Evropske unije. Vsekakor pa se mora pri priznavanju vedno upoštevati minimalne pogoje usposobljenosti za določene poklice.

| (11) | Države članice naj bi za poklice, za katere se uporablja splošni sistem priznavanja kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: splošni sistem), ohranile pravico, da določijo minimalno raven kvalifikacij, potrebno za zagotovitev kakovosti storitev, ki se opravljajo na njihovem ozemlju. Vendar pa v skladu s členi 10, 39 in 43 Pogodbe ne smejo zahtevati, da državljan države članice pridobi kvalifikacije, ki jih na splošno določajo le za diplome, podeljene v nacionalnem sistemu izobraževanja, če je taka oseba že pridobila vse ali del teh kvalifikacij v drugi državi članici. Zato je treba določiti, da mora vsaka država članica gostiteljica, kjer je poklic reguliran, upoštevati kvalifikacije, pridobljene v drugi državi članici, ter oceniti, ali ustrezajo zahtevanim kvalifikacijam. Splošni sistem priznavanja pa državam članicam ne onemogoča, da za osebo, ki na njenem ozemlju opravlja poklic, uporabijo posebne zahteve glede uporabe poklicnih pravil, upravičenih s splošnim javnim interesom. Ta pravila se na primer nanašajo na organizacijo poklica, poklicne standarde, vključno s tistimi o etiki, nadzoru in odgovornosti. Namen te direktive ni poseganje v upravičen interes držav članic, da preprečijo, da se njihovi državljani izognejo uporabi nacionalnega prava na področju poklicev. |
| --- | --- |

(11)

Države članice naj bi za poklice, za katere se uporablja splošni sistem priznavanja kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: splošni sistem), ohranile pravico, da določijo minimalno raven kvalifikacij, potrebno za zagotovitev kakovosti storitev, ki se opravljajo na njihovem ozemlju. Vendar pa v skladu s členi 10, 39 in 43 Pogodbe ne smejo zahtevati, da državljan države članice pridobi kvalifikacije, ki jih na splošno določajo le za diplome, podeljene v nacionalnem sistemu izobraževanja, če je taka oseba že pridobila vse ali del teh kvalifikacij v drugi državi članici. Zato je treba določiti, da mora vsaka država članica gostiteljica, kjer je poklic reguliran, upoštevati kvalifikacije, pridobljene v drugi državi članici, ter oceniti, ali ustrezajo zahtevanim kvalifikacijam. Splošni sistem priznavanja pa državam članicam ne onemogoča, da za osebo, ki na njenem ozemlju opravlja poklic, uporabijo posebne zahteve glede uporabe poklicnih pravil, upravičenih s splošnim javnim interesom. Ta pravila se na primer nanašajo na organizacijo poklica, poklicne standarde, vključno s tistimi o etiki, nadzoru in odgovornosti. Namen te direktive ni poseganje v upravičen interes držav članic, da preprečijo, da se njihovi državljani izognejo uporabi nacionalnega prava na področju poklicev.

| (12) | Ta direktiva ureja priznavanje poklicnih kvalifikacij v državah članicah, ki so bile pridobljene v drugih državah članicah. Ne ureja pa priznavanja sklepov o priznavanju držav članic, ki jih v skladu s to direktivo sprejmejo druge države članice. Posledično se posamezniki, katerih poklicne kvalifikacije so bile priznane v skladu s to direktivo, na to priznanje ne morejo sklicevati, da bi v državi članici izvora uveljavljali pravice, ki ne izvirajo iz poklicnih kvalifikacij, ki so jih pridobili v tej državi članici, razen če dokažejo, da so pridobili dodatne poklicne kvalifikacije v državi članici gostiteljici. |
| --- | --- |

(12)

Ta direktiva ureja priznavanje poklicnih kvalifikacij v državah članicah, ki so bile pridobljene v drugih državah članicah. Ne ureja pa priznavanja sklepov o priznavanju držav članic, ki jih v skladu s to direktivo sprejmejo druge države članice. Posledično se posamezniki, katerih poklicne kvalifikacije so bile priznane v skladu s to direktivo, na to priznanje ne morejo sklicevati, da bi v državi članici izvora uveljavljali pravice, ki ne izvirajo iz poklicnih kvalifikacij, ki so jih pridobili v tej državi članici, razen če dokažejo, da so pridobili dodatne poklicne kvalifikacije v državi članici gostiteljici.

| (13) | Da bi opredelili mehanizem priznavanja po splošnem sistemu, je treba različne nacionalne sheme izobraževanja in usposabljanj zbrati v različne stopnje. Te stopnje, vzpostavljene zgolj za namen delovanja splošnega sistema, nimajo nobenega vpliva na nacionalne strukture izobraževanja in usposabljanja niti na pristojnosti držav članic na tem področju. |
| --- | --- |

(13)

Da bi opredelili mehanizem priznavanja po splošnem sistemu, je treba različne nacionalne sheme izobraževanja in usposabljanj zbrati v različne stopnje. Te stopnje, vzpostavljene zgolj za namen delovanja splošnega sistema, nimajo nobenega vpliva na nacionalne strukture izobraževanja in usposabljanja niti na pristojnosti držav članic na tem področju.

| (14) | Mehanizem priznavanja, vzpostavljen z direktivama 89/48/EGS in 92/51/EGS, ostaja nespremenjen. Posledično imajo imetniki diplom, ki dokazujejo uspešno dokončanje usposabljanja na stopnji, ki presega srednjo stopnjo in traja vsaj eno leto, pravico dostopa do reguliranih poklicev v državi članici, v kateri je tak dostop omogočen na podlagi diplome, ki dokazuje uspešno dokončanje štiriletnega visokošolskega ali univerzitetnega študija, ne glede to, v katero stopnjo ta diploma spada v državi članici gostiteljici. Nasprotno pa je v primerih, ko je dostop do reguliranih poklicev pogojen z uspešnim dokončanjem visokošolskega ali univerzitetnega študija, ki traja več kot štiri leta, ta dostop omogočen le imetnikom diplom, ki dokazujejo uspešno dokončanje visokošolskega ali univerzitetnega študija, ki traja najmanj tri leta. |
| --- | --- |

(14)

Mehanizem priznavanja, vzpostavljen z direktivama 89/48/EGS in 92/51/EGS, ostaja nespremenjen. Posledično imajo imetniki diplom, ki dokazujejo uspešno dokončanje usposabljanja na stopnji, ki presega srednjo stopnjo in traja vsaj eno leto, pravico dostopa do reguliranih poklicev v državi članici, v kateri je tak dostop omogočen na podlagi diplome, ki dokazuje uspešno dokončanje štiriletnega visokošolskega ali univerzitetnega študija, ne glede to, v katero stopnjo ta diploma spada v državi članici gostiteljici. Nasprotno pa je v primerih, ko je dostop do reguliranih poklicev pogojen z uspešnim dokončanjem visokošolskega ali univerzitetnega študija, ki traja več kot štiri leta, ta dostop omogočen le imetnikom diplom, ki dokazujejo uspešno dokončanje visokošolskega ali univerzitetnega študija, ki traja najmanj tri leta.

| (15) | V primeru, da minimalni pogoji usposobljenosti za dostop do poklicev, ki jih ureja splošni sistem, niso usklajeni, je treba državam članicam gostiteljicam omogočiti, da uvedejo dopolnilni ukrep. Ta ukrep mora biti sorazmeren in mora zlasti upoštevati prosilčeve poklicne izkušnje. Izkušnje kažejo, da z zahtevo, naj migrant izbere preizkus poklicne usposobljenosti ali prilagoditveno obdobje, zagotovimo ustrezne varovalne ukrepe glede njegove ravni kvalifikacij, tako da je treba kakršno koli odstopanje od te izbire vedno utemeljiti z nujno zahtevo, ki je v splošnem interesu. |
| --- | --- |

(15)

V primeru, da minimalni pogoji usposobljenosti za dostop do poklicev, ki jih ureja splošni sistem, niso usklajeni, je treba državam članicam gostiteljicam omogočiti, da uvedejo dopolnilni ukrep. Ta ukrep mora biti sorazmeren in mora zlasti upoštevati prosilčeve poklicne izkušnje. Izkušnje kažejo, da z zahtevo, naj migrant izbere preizkus poklicne usposobljenosti ali prilagoditveno obdobje, zagotovimo ustrezne varovalne ukrepe glede njegove ravni kvalifikacij, tako da je treba kakršno koli odstopanje od te izbire vedno utemeljiti z nujno zahtevo, ki je v splošnem interesu.

| (16) | Različna poklicna združenja in organizacije ali države članice bi morali imeti možnost predlagati skupna izhodišča na evropski ravni, da bi spodbudili prost pretok strokovnjakov in ob tem zagotovili ustrezno raven kvalifikacij. Ta direktiva bi morala te pobude upoštevati pod določenimi pogoji in v skladu s pristojnostjo držav članic, da določijo kvalifikacije, potrebne za opravljanje poklicev na njihovem ozemlju, vsebino in organizacijo svojih sistemov izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter v skladu z zakonodajo Skupnosti zlasti na področju konkurence, hkrati pa spodbujati bolj avtomatično priznavanje v skladu s splošnim sistemom. Poklicna združenja, ki lahko predložijo skupna izhodišča, morajo biti zastopana na nacionalni in evropski ravni. Skupno izhodišče je sklop meril, ki omogoča uskladitev vseh pomembnih razlik, ugotovljenih v zahtevah usposobljenosti v vsaj dveh tretjinah držav članic, vključno z vsemi državami članicami, ki regulirajo ta poklic. Ta merila bi lahko na primer zajemala zahteve, kot so dodatno izobraževanje, prilagoditveno obdobje pod nadzorom, preizkus poklicne usposobljenosti ali predpisana minimalna raven poklicnih izkušenj ali kombinacija teh. |
| --- | --- |

(16)

Različna poklicna združenja in organizacije ali države članice bi morali imeti možnost predlagati skupna izhodišča na evropski ravni, da bi spodbudili prost pretok strokovnjakov in ob tem zagotovili ustrezno raven kvalifikacij. Ta direktiva bi morala te pobude upoštevati pod določenimi pogoji in v skladu s pristojnostjo držav članic, da določijo kvalifikacije, potrebne za opravljanje poklicev na njihovem ozemlju, vsebino in organizacijo svojih sistemov izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter v skladu z zakonodajo Skupnosti zlasti na področju konkurence, hkrati pa spodbujati bolj avtomatično priznavanje v skladu s splošnim sistemom. Poklicna združenja, ki lahko predložijo skupna izhodišča, morajo biti zastopana na nacionalni in evropski ravni. Skupno izhodišče je sklop meril, ki omogoča uskladitev vseh pomembnih razlik, ugotovljenih v zahtevah usposobljenosti v vsaj dveh tretjinah držav članic, vključno z vsemi državami članicami, ki regulirajo ta poklic. Ta merila bi lahko na primer zajemala zahteve, kot so dodatno izobraževanje, prilagoditveno obdobje pod nadzorom, preizkus poklicne usposobljenosti ali predpisana minimalna raven poklicnih izkušenj ali kombinacija teh.

| (17) | Da bi upoštevali vse primere, za katere še vedno ni določb o priznavanju poklicnih kvalifikacij, je treba splošni sistem razširiti na tiste primere, ki jih ne zajema posebni sistem, bodisi kadar poklic ni zajet v enega od teh sistemov bodisi kadar je poklic zajet v tak poseben sistem, vendar prosilec zaradi posebnega ali izjemnega razloga ne izpolnjuje pogojev, da bi sistem veljal zanj. |
| --- | --- |

(17)

Da bi upoštevali vse primere, za katere še vedno ni določb o priznavanju poklicnih kvalifikacij, je treba splošni sistem razširiti na tiste primere, ki jih ne zajema posebni sistem, bodisi kadar poklic ni zajet v enega od teh sistemov bodisi kadar je poklic zajet v tak poseben sistem, vendar prosilec zaradi posebnega ali izjemnega razloga ne izpolnjuje pogojev, da bi sistem veljal zanj.

| (18) | Pravila, ki dovoljujejo dostop do vrste industrijskih, trgovinskih in obrtnih dejavnosti, je treba v državah članicah, kjer so ti poklici regulirani, če so se te dejavnosti opravljale ustrezno dolgo v drugi državi članici, poenostaviti, hkrati pa ohraniti za te dejavnosti sistem avtomatičnega priznavanja, ki temelji na poklicnih izkušnjah. |
| --- | --- |

(18)

Pravila, ki dovoljujejo dostop do vrste industrijskih, trgovinskih in obrtnih dejavnosti, je treba v državah članicah, kjer so ti poklici regulirani, če so se te dejavnosti opravljale ustrezno dolgo v drugi državi članici, poenostaviti, hkrati pa ohraniti za te dejavnosti sistem avtomatičnega priznavanja, ki temelji na poklicnih izkušnjah.

| (19) | Prost pretok in vzajemno priznavanje dokazil o formalnih kvalifikacijah zdravnikov, medicinskih sester za splošno zdravstveno nego, zobozdravnikov, veterinarjev, babic, farmacevtov in arhitektov mora temeljiti na osnovnem načelu avtomatičnega priznavanja dokazil o formalnih kvalifikacijah na podlagi usklajenih minimalnih pogojev usposobljenosti. Poleg tega je treba v državah članicah dostop do poklicev zdravnika, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, veterinarja, babice in farmacevta pogojevati z določeno kvalifikacijo in s tem zagotoviti, da je taka oseba opravila usposabljanje, ki izpolnjuje določene minimalne pogoje. Ta sistem je treba dopolniti z določenim številom pridobljenih pravic, ki jih lahko usposobljeni strokovnjaki uresničujejo pod določenimi pogoji. |
| --- | --- |

(19)

Prost pretok in vzajemno priznavanje dokazil o formalnih kvalifikacijah zdravnikov, medicinskih sester za splošno zdravstveno nego, zobozdravnikov, veterinarjev, babic, farmacevtov in arhitektov mora temeljiti na osnovnem načelu avtomatičnega priznavanja dokazil o formalnih kvalifikacijah na podlagi usklajenih minimalnih pogojev usposobljenosti. Poleg tega je treba v državah članicah dostop do poklicev zdravnika, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, veterinarja, babice in farmacevta pogojevati z določeno kvalifikacijo in s tem zagotoviti, da je taka oseba opravila usposabljanje, ki izpolnjuje določene minimalne pogoje. Ta sistem je treba dopolniti z določenim številom pridobljenih pravic, ki jih lahko usposobljeni strokovnjaki uresničujejo pod določenimi pogoji.

| (20) | Da bi upoštevali posebnosti izobraževalnega sistema zdravnikov in zobozdravnikov ter ustreznega pravnega reda Skupnosti na področju vzajemnega priznavanja, bi se načelo avtomatičnega priznavanja zdravniških in zobozdravniških specializacij, ki so skupne vsaj dvema državama članicama, moralo še naprej uporabljati za vse specializacije, priznane na dan sprejetja te direktive. Toda pri prizadevanjih za poenostavitev sistema naj se avtomatično priznavanje uporablja po datumu začetka veljavnosti te direktive le za tiste nove zdravniške specializacije, ki so skupne vsaj dvema petinama držav članic. Poleg tega ta direktiva ne ovira držav članic, da se med seboj dogovorijo o avtomatičnem priznavanju nekaterih skupnih zdravniških in zobozdravniških specializacij, ki se po tej direktivi ne priznavajo avtomatično, v skladu z lastnimi pravili. |
| --- | --- |

(20)

Da bi upoštevali posebnosti izobraževalnega sistema zdravnikov in zobozdravnikov ter ustreznega pravnega reda Skupnosti na področju vzajemnega priznavanja, bi se načelo avtomatičnega priznavanja zdravniških in zobozdravniških specializacij, ki so skupne vsaj dvema državama članicama, moralo še naprej uporabljati za vse specializacije, priznane na dan sprejetja te direktive. Toda pri prizadevanjih za poenostavitev sistema naj se avtomatično priznavanje uporablja po datumu začetka veljavnosti te direktive le za tiste nove zdravniške specializacije, ki so skupne vsaj dvema petinama držav članic. Poleg tega ta direktiva ne ovira držav članic, da se med seboj dogovorijo o avtomatičnem priznavanju nekaterih skupnih zdravniških in zobozdravniških specializacij, ki se po tej direktivi ne priznavajo avtomatično, v skladu z lastnimi pravili.

| (21) | Avtomatično priznavanje formalnih kvalifikacij zdravnikov z osnovno usposobljenostjo ne sme vplivati na pristojnost držav članic, da te kvalifikacije povežejo s poklicnimi dejavnostmi ali ne. |
| --- | --- |

(21)

Avtomatično priznavanje formalnih kvalifikacij zdravnikov z osnovno usposobljenostjo ne sme vplivati na pristojnost držav članic, da te kvalifikacije povežejo s poklicnimi dejavnostmi ali ne.

| (22) | Vse države članice morajo priznati poklic zobozdravnika kot poseben poklic, ločen od poklica zdravnika, ne glede na to, ali je specializiran iz stomatologije. Države članice morajo zagotoviti, da zobozdravniki med usposabljanjem pridobijo veščine, potrebne za preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje nepravilnosti in bolezni zobovja, ustne votline, čeljusti in s tem povezanih tkiv. Zobozdravniško poklicno dejavnost morajo opravljati osebe, ki imajo zobozdravniške kvalifikacije, določene v tej direktivi. |
| --- | --- |

(22)

Vse države članice morajo priznati poklic zobozdravnika kot poseben poklic, ločen od poklica zdravnika, ne glede na to, ali je specializiran iz stomatologije. Države članice morajo zagotoviti, da zobozdravniki med usposabljanjem pridobijo veščine, potrebne za preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje nepravilnosti in bolezni zobovja, ustne votline, čeljusti in s tem povezanih tkiv. Zobozdravniško poklicno dejavnost morajo opravljati osebe, ki imajo zobozdravniške kvalifikacije, določene v tej direktivi.

| (23) | Zdi se, da ni zaželeno, da se določi standardizirano usposabljanje za babice v vseh državah članicah. Nasprotno, državam članicam bi bilo treba zagotoviti čim več svobode pri organizaciji usposabljanja. |
| --- | --- |

(23)

Zdi se, da ni zaželeno, da se določi standardizirano usposabljanje za babice v vseh državah članicah. Nasprotno, državam članicam bi bilo treba zagotoviti čim več svobode pri organizaciji usposabljanja.

| (24) | Z namenom poenostavitve te direktive se je v njej treba sklicevati na pojem „farmacevt“ in tako omejiti področje določb, povezanih z avtomatičnim priznavanjem kvalifikacij, brez poseganja v posebne značilnosti nacionalnih predpisov, ki urejajo te dejavnosti. |
| --- | --- |

(24)

Z namenom poenostavitve te direktive se je v njej treba sklicevati na pojem „farmacevt“ in tako omejiti področje določb, povezanih z avtomatičnim priznavanjem kvalifikacij, brez poseganja v posebne značilnosti nacionalnih predpisov, ki urejajo te dejavnosti.

| (25) | Osebe s kvalifikacijami farmacevta so specialisti s področja zdravil in bi načeloma morali imeti dostop do minimalnega obsega dejavnosti na tem področju v vseh državah članicah. Pri določitvi tega minimalnega obsega ta direktiva ne sme omejevati dejavnosti, dostopnih farmacevtom v državah članicah, zlasti kar zadeva biomedicinske analize, niti ustvarjati monopola, saj naj bi to ostalo izključno v pristojnosti držav članic. Določbe te direktive ne posegajo v možnost držav članic, da uvedejo dodatne pogoje usposobljenosti za dostop do dejavnosti, ki niso vključene v usklajeni minimalni obseg dejavnosti. To pomeni, da bi morala država članica gostiteljica imeti možnosti, da uvede te pogoje za državljane s kvalifikacijami, zajetimi v avtomatično priznavanje v smislu te direktive. |
| --- | --- |

(25)

Osebe s kvalifikacijami farmacevta so specialisti s področja zdravil in bi načeloma morali imeti dostop do minimalnega obsega dejavnosti na tem področju v vseh državah članicah. Pri določitvi tega minimalnega obsega ta direktiva ne sme omejevati dejavnosti, dostopnih farmacevtom v državah članicah, zlasti kar zadeva biomedicinske analize, niti ustvarjati monopola, saj naj bi to ostalo izključno v pristojnosti držav članic. Določbe te direktive ne posegajo v možnost držav članic, da uvedejo dodatne pogoje usposobljenosti za dostop do dejavnosti, ki niso vključene v usklajeni minimalni obseg dejavnosti. To pomeni, da bi morala država članica gostiteljica imeti možnosti, da uvede te pogoje za državljane s kvalifikacijami, zajetimi v avtomatično priznavanje v smislu te direktive.

| (26) | Ta direktiva ne usklajuje vseh pogojev za dostop do in opravljanje lekarniške dejavnosti. Države članice bi morale ohraniti pristojnost zlasti glede geografske porazdelitve lekarn in monopola za izdajanje zdravil. Ta direktiva ne spreminja zakonov in drugih predpisov držav članic, ki podjetjem prepovedujejo opravljanje določenih lekarniških dejavnosti ali določajo pogoje za opravljanje te dejavnosti. |
| --- | --- |

(26)

Ta direktiva ne usklajuje vseh pogojev za dostop do in opravljanje lekarniške dejavnosti. Države članice bi morale ohraniti pristojnost zlasti glede geografske porazdelitve lekarn in monopola za izdajanje zdravil. Ta direktiva ne spreminja zakonov in drugih predpisov držav članic, ki podjetjem prepovedujejo opravljanje določenih lekarniških dejavnosti ali določajo pogoje za opravljanje te dejavnosti.

| (27) | Arhitekturno oblikovanje, kakovost zgradb, njihova usklajenost z okoljem, spoštovanje naravne in mestne krajine ter javna in zasebna dediščina so zadeve javnega interesa. Vzajemno priznavanje kvalifikacij mora zato temeljiti na merilih kakovosti in količine, ki zagotavljajo, da so osebe s priznanimi kvalifikacijami sposobne razumeti in uresničiti potrebe posameznikov, družbenih skupin in organov oblasti, kar zadeva prostorsko načrtovanje, oblikovanje, organizacijo in realizacijo struktur, ohranitev in izkoriščanje stavbne dediščine in zaščito naravnega ravnovesja. |
| --- | --- |

(27)

Arhitekturno oblikovanje, kakovost zgradb, njihova usklajenost z okoljem, spoštovanje naravne in mestne krajine ter javna in zasebna dediščina so zadeve javnega interesa. Vzajemno priznavanje kvalifikacij mora zato temeljiti na merilih kakovosti in količine, ki zagotavljajo, da so osebe s priznanimi kvalifikacijami sposobne razumeti in uresničiti potrebe posameznikov, družbenih skupin in organov oblasti, kar zadeva prostorsko načrtovanje, oblikovanje, organizacijo in realizacijo struktur, ohranitev in izkoriščanje stavbne dediščine in zaščito naravnega ravnovesja.

| (28) | Nacionalni predpisi na področju arhitekture ter o dostopu do in opravljanju poklicnih dejavnosti arhitekta se zelo razlikujejo. V večini držav članic opravljajo arhitekturne dejavnosti pravno ali dejansko osebe, ki imajo samo poklicni naziv arhitekta ali pa imajo poleg tega naziva še drug naziv, pri čemer te osebe nimajo monopola pri opravljanju takih dejavnosti, razen če zakonodajne določbe ne določajo drugače. Te dejavnosti ali nekatere od njih lahko opravljajo tudi drugi strokovnjaki, zlasti inženirji, ki so opravili specializirano usposabljanje v gradbeništvu ali zidarstvu. Z namenom poenostavitve te direktive se je v njej treba sklicevati na pojem „arhitekt“, da bi omejili področje določb, povezanih z avtomatičnim priznavanjem kvalifikacij na področju arhitekture, brez poseganja v posebne značilnosti nacionalnih predpisov, ki urejajo te dejavnosti. |
| --- | --- |

(28)

Nacionalni predpisi na področju arhitekture ter o dostopu do in opravljanju poklicnih dejavnosti arhitekta se zelo razlikujejo. V večini držav članic opravljajo arhitekturne dejavnosti pravno ali dejansko osebe, ki imajo samo poklicni naziv arhitekta ali pa imajo poleg tega naziva še drug naziv, pri čemer te osebe nimajo monopola pri opravljanju takih dejavnosti, razen če zakonodajne določbe ne določajo drugače. Te dejavnosti ali nekatere od njih lahko opravljajo tudi drugi strokovnjaki, zlasti inženirji, ki so opravili specializirano usposabljanje v gradbeništvu ali zidarstvu. Z namenom poenostavitve te direktive se je v njej treba sklicevati na pojem „arhitekt“, da bi omejili področje določb, povezanih z avtomatičnim priznavanjem kvalifikacij na področju arhitekture, brez poseganja v posebne značilnosti nacionalnih predpisov, ki urejajo te dejavnosti.

| (29) | Kadar poklicna organizacija ali združenje na nacionalni in evropski ravni za reguliran poklic poda utemeljeno zahtevo za posebne določbe za priznavanje kvalifikacij na podlagi usklajevanja minimalnih pogojev usposabljanja, Komisija oceni primernost sprejetja predloga spremembe te direktive. |
| --- | --- |

(29)

Kadar poklicna organizacija ali združenje na nacionalni in evropski ravni za reguliran poklic poda utemeljeno zahtevo za posebne določbe za priznavanje kvalifikacij na podlagi usklajevanja minimalnih pogojev usposabljanja, Komisija oceni primernost sprejetja predloga spremembe te direktive.

| (30) | Da bi zagotovili učinkovitost sistema priznavanja poklicnih kvalifikacij, je treba za izvajanje sistema določiti enotne formalnosti in postopkovna pravila ter nekatere podrobnosti o opravljanju poklica. |
| --- | --- |

(30)

Da bi zagotovili učinkovitost sistema priznavanja poklicnih kvalifikacij, je treba za izvajanje sistema določiti enotne formalnosti in postopkovna pravila ter nekatere podrobnosti o opravljanju poklica.

| (31) | Ker bo sodelovanje med posameznimi državami članicami ter med njimi in Komisijo olajšalo izvajanje te direktive in izpolnjevanje iz nje izhajajočih obveznosti, je treba organizirati načine sodelovanja. |
| --- | --- |

(31)

Ker bo sodelovanje med posameznimi državami članicami ter med njimi in Komisijo olajšalo izvajanje te direktive in izpolnjevanje iz nje izhajajočih obveznosti, je treba organizirati načine sodelovanja.

| (32) | Uvedba poklicnih izkaznic na evropski ravni s strani poklicnih združenj ali organizacij bi lahko olajšala mobilnost strokovnjakov, predvsem prek pospešene izmenjave podatkov med državo gostiteljico iz državo članico izvora. Ta poklicna izkaznica bi omogočala spremljanje poklicne poti strokovnjakov, ki se nastanijo v različnih državah članicah. Te izkaznice bi lahko vsebovale, ob polnem spoštovanju določb o varstvu podatkov, podatke o poklicnih kvalifikacijah strokovnjaka (univerza ali izobraževalna ustanova, pridobljene kvalifikacije, poklicne izkušnje), njegovem zakonitem sedežu, sankcijah zoper njega v zvezi s poklicem in podrobnosti zadevnega pristojnega organa. |
| --- | --- |

(32)

Uvedba poklicnih izkaznic na evropski ravni s strani poklicnih združenj ali organizacij bi lahko olajšala mobilnost strokovnjakov, predvsem prek pospešene izmenjave podatkov med državo gostiteljico iz državo članico izvora. Ta poklicna izkaznica bi omogočala spremljanje poklicne poti strokovnjakov, ki se nastanijo v različnih državah članicah. Te izkaznice bi lahko vsebovale, ob polnem spoštovanju določb o varstvu podatkov, podatke o poklicnih kvalifikacijah strokovnjaka (univerza ali izobraževalna ustanova, pridobljene kvalifikacije, poklicne izkušnje), njegovem zakonitem sedežu, sankcijah zoper njega v zvezi s poklicem in podrobnosti zadevnega pristojnega organa.

| (33) | Ustanovitev mreže kontaktnih točk z nalogo zagotoviti podatke in pomagati državljanom držav članic bo omogočila zagotovitev preglednosti sistema priznavanja. Te kontaktne točke bodo vsakemu državljanu, ki bo za to zaprosil, zagotovile vse informacije in naslove, povezane s postopkom priznavanja. Določitev ene kontaktne točke v vsaki državi članici v tej mreži ne vpliva na organizacijo pristojnosti na nacionalni ravni. Zlasti ne preprečuje imenovanja več uradov na nacionalni ravni, pri čemer so kontaktne točke, imenovane v tej mreži, odgovorne za usklajevanje z drugimi uradi in obveščanje državljanov, kadar je to potrebno, o podrobnostih glede pristojnega urada. |
| --- | --- |

(33)

Ustanovitev mreže kontaktnih točk z nalogo zagotoviti podatke in pomagati državljanom držav članic bo omogočila zagotovitev preglednosti sistema priznavanja. Te kontaktne točke bodo vsakemu državljanu, ki bo za to zaprosil, zagotovile vse informacije in naslove, povezane s postopkom priznavanja. Določitev ene kontaktne točke v vsaki državi članici v tej mreži ne vpliva na organizacijo pristojnosti na nacionalni ravni. Zlasti ne preprečuje imenovanja več uradov na nacionalni ravni, pri čemer so kontaktne točke, imenovane v tej mreži, odgovorne za usklajevanje z drugimi uradi in obveščanje državljanov, kadar je to potrebno, o podrobnostih glede pristojnega urada.

| (34) | Upravljanje različnih sistemov priznavanja, ustanovljenih na podlagi sektorskih direktiv in splošnega sistema, se je izkazalo za nerodno in zapleteno. Zato je treba poenostaviti upravljanje in posodobiti to direktivo tako, da se upošteva znanstveni in tehnični napredek, zlasti kadar so minimalni pogoji usposobljenosti usklajeni, da bi se poklicne kvalifikacije priznavale avtomatično. V ta namen je treba ustanoviti enotni odbor za priznavanje poklicnih kvalifikacij in zagotoviti primerno vključenost predstavnikov poklicnih organizacij, tudi na evropski ravni. |
| --- | --- |

(34)

Upravljanje različnih sistemov priznavanja, ustanovljenih na podlagi sektorskih direktiv in splošnega sistema, se je izkazalo za nerodno in zapleteno. Zato je treba poenostaviti upravljanje in posodobiti to direktivo tako, da se upošteva znanstveni in tehnični napredek, zlasti kadar so minimalni pogoji usposobljenosti usklajeni, da bi se poklicne kvalifikacije priznavale avtomatično. V ta namen je treba ustanoviti enotni odbor za priznavanje poklicnih kvalifikacij in zagotoviti primerno vključenost predstavnikov poklicnih organizacij, tudi na evropski ravni.

| (35) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s postopkom iz Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (20). |
| --- | --- |

(35)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s postopkom iz Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (20).

| (36) | Države članice bodo pripravile redna poročila o izvajanju te direktive, ki bodo vsebovala statistične podatke, kar bo omogočilo opredelitev učinka sistema priznavanja poklicnih kvalifikacij. |
| --- | --- |

(36)

Države članice bodo pripravile redna poročila o izvajanju te direktive, ki bodo vsebovala statistične podatke, kar bo omogočilo opredelitev učinka sistema priznavanja poklicnih kvalifikacij.

| (37) | Treba je uvesti primeren postopek za sprejemanje začasnih ukrepov, če bi v državi članici ob uporabi katere koli določbe te direktive naleteli na večje težave. |
| --- | --- |

(37)

Treba je uvesti primeren postopek za sprejemanje začasnih ukrepov, če bi v državi članici ob uporabi katere koli določbe te direktive naleteli na večje težave.

| (38) | Določbe te direktive ne vplivajo na pristojnosti držav članic glede organizacije njihovega nacionalnega sistema socialne varnosti in določanja dejavnosti, ki se morajo izvajati v skladu s tem sistemom. |
| --- | --- |

(38)

Določbe te direktive ne vplivajo na pristojnosti držav članic glede organizacije njihovega nacionalnega sistema socialne varnosti in določanja dejavnosti, ki se morajo izvajati v skladu s tem sistemom.

| (39) | Vseživljenjsko učenje je glede na hitrost tehnoloških sprememb in znanstvenega napredka posebej pomembno za številne poklice. Države članice morajo zato sprejeti podrobne ureditve, ki bodo zagotovile, da bodo strokovnjaki z ustreznim stalnim usposabljanjem sledili tehničnemu in znanstvenemu napredku. |
| --- | --- |

(39)

Vseživljenjsko učenje je glede na hitrost tehnoloških sprememb in znanstvenega napredka posebej pomembno za številne poklice. Države članice morajo zato sprejeti podrobne ureditve, ki bodo zagotovile, da bodo strokovnjaki z ustreznim stalnim usposabljanjem sledili tehničnemu in znanstvenemu napredku.

| (40) | Ker cilja te direktive, in sicer racionalizacije, poenostavitve in izboljšanja pravil za priznavanje poklicnih kvalifikacij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se zato ta cilj lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(40)

Ker cilja te direktive, in sicer racionalizacije, poenostavitve in izboljšanja pravil za priznavanje poklicnih kvalifikacij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se zato ta cilj lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja.

| (41) | Ta direktiva ne posega v uporabo členov 39(4) in 45 Pogodbe, kar zadeva predvsem notarje. |
| --- | --- |

(41)

Ta direktiva ne posega v uporabo členov 39(4) in 45 Pogodbe, kar zadeva predvsem notarje.

| (42) | Ta direktiva v zvezi s pravico ustanavljanja in opravljanja storitev ne posega v druge posebne pravne določbe v zvezi s priznavanjem poklicnih kvalifikacij, kot so določbe na področju prometa, za zavarovalne zastopnike in zakonite revizorje. Ta direktiva ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (21) ali Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/5/ES z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena (22). Priznavanje poklicnih kvalifikacij za odvetnike za namen takojšnje ustanovitve s poklicnim nazivom države članice gostiteljice se mora urediti v tej direktivi. |
| --- | --- |

(42)

Ta direktiva v zvezi s pravico ustanavljanja in opravljanja storitev ne posega v druge posebne pravne določbe v zvezi s priznavanjem poklicnih kvalifikacij, kot so določbe na področju prometa, za zavarovalne zastopnike in zakonite revizorje. Ta direktiva ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (21) ali Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/5/ES z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena (22). Priznavanje poklicnih kvalifikacij za odvetnike za namen takojšnje ustanovitve s poklicnim nazivom države članice gostiteljice se mora urediti v tej direktivi.

| (43) | V kolikor so le-ti prav tako regulirani, direktiva velja tudi za svobodne poklice, ki so v skladu s to direktivo poklici, ki jih na podlagi zadevnih poklicnih kvalifikacij osebno, odgovorno in v poklicno neodvisni vlogi opravljajo osebe, ki izvajajo intelektualne in konceptualne storitev v interesu stranke in javnosti. V skladu s Pogodbo je izvajanje poklica v državi članici lahko predmet določenih pravnih omejitev na podlagi nacionalne zakonodaje in drugih predpisov, ki jih v tem okviru samostojno določijo posamezna predstavništva poklica, ki zagotavljajo in razvijajo profesionalnost in kakovost storitve ter zaupnost odnosov s stranko. |
| --- | --- |

(43)

V kolikor so le-ti prav tako regulirani, direktiva velja tudi za svobodne poklice, ki so v skladu s to direktivo poklici, ki jih na podlagi zadevnih poklicnih kvalifikacij osebno, odgovorno in v poklicno neodvisni vlogi opravljajo osebe, ki izvajajo intelektualne in konceptualne storitev v interesu stranke in javnosti. V skladu s Pogodbo je izvajanje poklica v državi članici lahko predmet določenih pravnih omejitev na podlagi nacionalne zakonodaje in drugih predpisov, ki jih v tem okviru samostojno določijo posamezna predstavništva poklica, ki zagotavljajo in razvijajo profesionalnost in kakovost storitve ter zaupnost odnosov s stranko.

| (44) | Ta direktiva ne vpliva na ukrepe, potrebne za zagotovitev visoke ravni zdravja in varstva potrošnikov — |
| --- | --- |

(44)

Ta direktiva ne vpliva na ukrepe, potrebne za zagotovitev visoke ravni zdravja in varstva potrošnikov —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Namen

Ta direktiva določa pravila, v skladu s katerimi država članica, ki pogojuje dostop do reguliranih poklicev ali njihovo opravljanje na svojem ozemlju s posebnimi poklicnimi kvalifikacijami (v nadaljnjem besedilu: država članica gostiteljica), priznava poklicne kvalifikacije, pridobljene v eni ali več državah članicah (v nadaljnjem besedilu: država članica izvora), ki omogočajo imetniku navedenih kvalifikacij, da tam opravlja isti poklic, kot zadosten pogoj za dostop do in opravljanje tega poklica.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za vse državljane države članice, ki želijo kot samozaposlene ali zaposlene osebe opravljati reguliran poklic, vključno s svobodnim poklicem, v državi članici, v kateri niso pridobili svojih poklicnih kvalifikacij.

2.   Vsaka država članica lahko dovoli državljanom države članice, ki imajo dokazila o poklicnih kvalifikacijah, ki jih niso pridobili v tej državi članici, da na njenem ozemlju opravljajo reguliran poklic v smislu člena 3(1)(a) v skladu z njenimi pravili. V primeru poklicev, zajetih v poglavju III naslova III, se pri tem začetnem priznavanju spoštuje minimalne pogoje usposobljenosti, določene v omenjenem poglavju.

3.   Če so za določen reguliran poklic v ločenem aktu zakonodaje Skupnosti določene druge posebne ureditve, neposredno povezane s priznavanjem poklicnih kvalifikacij, se ustrezne določbe te direktive ne uporabljajo.

Člen 3

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „reguliran poklic“: poklicna dejavnost ali skupina poklicnih dejavnosti, katerih dostop do, opravljanje ali enega od načinov opravljanja neposredno ali posredno določajo zakoni ali drugi predpisi glede posebnih poklicnih kvalifikacij; način opravljanja dejavnosti zajema zlasti uporabo poklicnega naziva, ki je z zakoni ali drugimi predpisi omejen na imetnike določene poklicne kvalifikacije. Kadar se prvi stavek opredelitve ne uporablja, se poklic iz odstavka 2 obravnava kot reguliran poklic; |
| --- | --- |

(a)

„reguliran poklic“: poklicna dejavnost ali skupina poklicnih dejavnosti, katerih dostop do, opravljanje ali enega od načinov opravljanja neposredno ali posredno določajo zakoni ali drugi predpisi glede posebnih poklicnih kvalifikacij; način opravljanja dejavnosti zajema zlasti uporabo poklicnega naziva, ki je z zakoni ali drugimi predpisi omejen na imetnike določene poklicne kvalifikacije. Kadar se prvi stavek opredelitve ne uporablja, se poklic iz odstavka 2 obravnava kot reguliran poklic;

| (b) | „poklicne kvalifikacije“: kvalifikacije, ki se izkazujejo z dokazili o formalnih kvalifikacijah, potrdilom o kompetenci, navedenim v členu 11(a)(i), in/ali poklicnimi izkušnjami; |
| --- | --- |

(b)

„poklicne kvalifikacije“: kvalifikacije, ki se izkazujejo z dokazili o formalnih kvalifikacijah, potrdilom o kompetenci, navedenim v členu 11(a)(i), in/ali poklicnimi izkušnjami;

| (c) | „dokazila o formalnih kvalifikacijah“: diplome, spričevala in druga dokazila o uspešno dokončanem poklicnem usposabljanju, pridobljenem predvsem v Skupnosti, ki jih izda organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi te države članice. Kadar se prvi stavek te opredelitve ne uporablja, se dokazila o formalnih kvalifikacijah, navedena v odstavku 3, obravnavajo kot dokazila o formalnih kvalifikacijah; |
| --- | --- |

(c)

„dokazila o formalnih kvalifikacijah“: diplome, spričevala in druga dokazila o uspešno dokončanem poklicnem usposabljanju, pridobljenem predvsem v Skupnosti, ki jih izda organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi te države članice. Kadar se prvi stavek te opredelitve ne uporablja, se dokazila o formalnih kvalifikacijah, navedena v odstavku 3, obravnavajo kot dokazila o formalnih kvalifikacijah;

| (d) | „pristojni organ“: vsak organ ali telo, ki ga država članica pooblasti, da izdaja ali sprejema dokazila o usposabljanju in druge dokumente ali podatke ter da sprejema prošnje in sklepe iz te direktive; |
| --- | --- |

(d)

„pristojni organ“: vsak organ ali telo, ki ga država članica pooblasti, da izdaja ali sprejema dokazila o usposabljanju in druge dokumente ali podatke ter da sprejema prošnje in sklepe iz te direktive;

| (e) | „regulirano izobraževanje in usposabljanje“: kakršno koli usposabljanje, ki je posebej namenjeno opravljanju določenega poklica in ki zajema program ali programe, dopolnjene, kadar je to primerno, s poklicnim usposabljanjem ali pripravništvom oziroma strokovno prakso.
  Struktura in raven poklicnega usposabljanja, pripravništva ali poklicne prakse se določi z zakoni ali drugimi predpisi zadevne države članice, ali ju nadzoruje ali odobri za to imenovan organ; |
| --- | --- |

(e)

„regulirano izobraževanje in usposabljanje“: kakršno koli usposabljanje, ki je posebej namenjeno opravljanju določenega poklica in ki zajema program ali programe, dopolnjene, kadar je to primerno, s poklicnim usposabljanjem ali pripravništvom oziroma strokovno prakso.

Struktura in raven poklicnega usposabljanja, pripravništva ali poklicne prakse se določi z zakoni ali drugimi predpisi zadevne države članice, ali ju nadzoruje ali odobri za to imenovan organ;

| (f) | „poklicne izkušnje“: dejansko in zakonito opravljanje poklica v državi članici; |
| --- | --- |

(f)

„poklicne izkušnje“: dejansko in zakonito opravljanje poklica v državi članici;

| (g) | „prilagoditveno obdobje“: opravljanje reguliranega poklica v državi članici gostiteljici pod odgovornostjo usposobljenega strokovnjaka iz tega poklica; takemu obdobju dela pod nadzorom po možnosti sledi nadaljnje usposabljanje. To obdobje dela pod nadzorom se oceni. Pristojni organ v državi članici gostiteljici določi podrobna pravila, ki urejajo prilagoditveno obdobje in njegovo oceno ter status nadzorovanega migranta.
  Pristojni organi države članice gostiteljice v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti določijo status, ki ga ima v tej državi oseba, ki opravlja obdobje dela pod nadzorom, zlasti pravico do bivanja ter obveznosti, socialne pravice in prejemke, nadomestila in osebne prejemke; |
| --- | --- |

(g)

„prilagoditveno obdobje“: opravljanje reguliranega poklica v državi članici gostiteljici pod odgovornostjo usposobljenega strokovnjaka iz tega poklica; takemu obdobju dela pod nadzorom po možnosti sledi nadaljnje usposabljanje. To obdobje dela pod nadzorom se oceni. Pristojni organ v državi članici gostiteljici določi podrobna pravila, ki urejajo prilagoditveno obdobje in njegovo oceno ter status nadzorovanega migranta.

Pristojni organi države članice gostiteljice v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti določijo status, ki ga ima v tej državi oseba, ki opravlja obdobje dela pod nadzorom, zlasti pravico do bivanja ter obveznosti, socialne pravice in prejemke, nadomestila in osebne prejemke;

| (h) | „preizkus poklicne usposobljenosti“: preizkus, omejen na prosilčevo poklicno znanje, ki ga izvedejo pristojni organi države članice gostiteljice, da bi ocenili sposobnost prosilca za opravljanje reguliranega poklica v tej državi članici. Da bi omogočili opravljanje tega preizkusa, pristojni organi na podlagi primerjave izobrazbe in usposobljenosti, ki se zahteva v tej državi članici, z izobrazbo in usposobljenostjo, ki jo je pridobil prosilec, sestavijo seznam predmetov, ki niso zajeti v diplomi ali drugih dokazilih o formalnih kvalifikacijah, ki jih ima prosilec.
  Pri preizkusu poklicne usposobljenosti je treba upoštevati dejstvo, da prosilec v državi članici izvora ali državi članici, iz katere prihaja, velja za usposobljenega strokovnjaka. Preizkus zajema predmete s seznama, katerih poznavanje je bistveno za opravljanje poklica v državi članici gostiteljici. Preizkus lahko zajema tudi poznavanje poklicnih pravil, ki veljajo za take dejavnosti v državi članici gostiteljici.
  Podrobno prijavo za preizkus poklicne usposobljenosti in status prosilca v državi članici gostiteljici, ki se želi pripraviti za preizkus poklicne usposobljenosti v tej državi, določijo pristojni organi te države članice; |
| --- | --- |

(h)

„preizkus poklicne usposobljenosti“: preizkus, omejen na prosilčevo poklicno znanje, ki ga izvedejo pristojni organi države članice gostiteljice, da bi ocenili sposobnost prosilca za opravljanje reguliranega poklica v tej državi članici. Da bi omogočili opravljanje tega preizkusa, pristojni organi na podlagi primerjave izobrazbe in usposobljenosti, ki se zahteva v tej državi članici, z izobrazbo in usposobljenostjo, ki jo je pridobil prosilec, sestavijo seznam predmetov, ki niso zajeti v diplomi ali drugih dokazilih o formalnih kvalifikacijah, ki jih ima prosilec.

Pri preizkusu poklicne usposobljenosti je treba upoštevati dejstvo, da prosilec v državi članici izvora ali državi članici, iz katere prihaja, velja za usposobljenega strokovnjaka. Preizkus zajema predmete s seznama, katerih poznavanje je bistveno za opravljanje poklica v državi članici gostiteljici. Preizkus lahko zajema tudi poznavanje poklicnih pravil, ki veljajo za take dejavnosti v državi članici gostiteljici.

Podrobno prijavo za preizkus poklicne usposobljenosti in status prosilca v državi članici gostiteljici, ki se želi pripraviti za preizkus poklicne usposobljenosti v tej državi, določijo pristojni organi te države članice;

| (i) | „direktor podjetja“: oseba, ki v podjetju na zadevnem poklicnem področju opravlja dejavnost:






  (i) | kot direktor podjetja ali direktor podružnice podjetja; ali |
| --- | --- | --- |

(i)

„direktor podjetja“: oseba, ki v podjetju na zadevnem poklicnem področju opravlja dejavnost:

(i)

kot direktor podjetja ali direktor podružnice podjetja; ali

| (ii) | kot namestnik lastnika ali direktorja podjetja, kadar ima na tem položaju enako odgovornost kot lastnik ali direktor, ki ga zastopa; ali |
| --- | --- |

(ii)

kot namestnik lastnika ali direktorja podjetja, kadar ima na tem položaju enako odgovornost kot lastnik ali direktor, ki ga zastopa; ali

| (iii) | na vodilnem položaju, kjer opravlja naloge komercialne in/ali tehnične narave in je odgovoren za enega ali več oddelkov podjetja. |
| --- | --- |

(iii)

na vodilnem položaju, kjer opravlja naloge komercialne in/ali tehnične narave in je odgovoren za enega ali več oddelkov podjetja.

2.   Poklic, ki ga opravljajo člani združenja ali organizacije, naštetih v Prilogi I, se obravnava kot reguliran poklic.

Namen združenj ali organizacij iz prvega pododstavka je zlasti spodbujati in ohranjati visok standard na zadevnem poklicnem področju. Združenja in organizacije so priznane s strani držav članic v posebni obliki in izdajajo svojim članom dokazila o formalnih kvalifikacijah, zagotavljajo, da člani spoštujejo predpisana pravila poklicnega obnašanja in jim dodelijo pravico do uporabe naziva ali okrajšanega naziva ali do upravičenosti statusa, ki ustreza tem formalnim kvalifikacijam.

Vsakokrat, ko država članica podeli priznanje združenju ali organizaciji iz prvega pododstavka, o tem obvesti Komisijo, ki objavi ustrezno uradno obvestilo v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki jih izda tretja država, se obravnavajo kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, če ima imetnik tri leta poklicnih izkušenj v zadevnem poklicu na ozemlju države članice, ki je priznala ta dokazila o formalnih kvalifikacijah v skladu s členom 2(2), kar potrdi ta država članica.

Člen 4

Učinki priznavanja

1.   Priznavanje poklicnih kvalifikacij s strani države članice gostiteljice omogoča prosilcu dostop do tistega poklica v tej državi članici, za katerega je usposobljen v državi članici izvora, in da ga opravlja v državi članici gostiteljici pod enakimi pogoji, kot veljajo za njene državljane.

2.   Za namene te direktive je poklic, ki ga prosilec želi opravljati v državi članici gostiteljici, enak poklicu, za katerega je usposobljen v državi članici izvora, če so dejavnosti, ki jih poklic zajema, primerljive.

NASLOV II

SVOBODA OPRAVLJANJA STORITEV

Člen 5

Načelo svobode opravljanja storitev

1.   Brez poseganja v posebne določbe zakonodaje Skupnosti in v člena 6 in 7 te direktive, države članice ne smejo iz kakršnega koli razloga, povezanega s poklicnimi kvalifikacijami, omejevati svobode opravljanja storitev v drugi državi članici:

| (a) | če je ponudnik storitev zakonito ustanovljen v državi članici za namene opravljanja istega poklica v tej državi članici (v nadaljnjem besedilu: „država članica sedeža“), in |
| --- | --- |

(a)

če je ponudnik storitev zakonito ustanovljen v državi članici za namene opravljanja istega poklica v tej državi članici (v nadaljnjem besedilu: „država članica sedeža“), in

| (b) | kadar ponudnik storitev opravlja storitev drugje, če je ta poklic opravljal v državi članici sedeža vsaj dve leti v obdobju desetih let pred opravljanjem storitev, če poklic v tej državi članici ni reguliran. Zahteva po dveh letih opravljanja poklica se ne uporablja, če je poklic ali pa izobraževanje in usposabljanje za ta poklic regulirano. |
| --- | --- |

(b)

kadar ponudnik storitev opravlja storitev drugje, če je ta poklic opravljal v državi članici sedeža vsaj dve leti v obdobju desetih let pred opravljanjem storitev, če poklic v tej državi članici ni reguliran. Zahteva po dveh letih opravljanja poklica se ne uporablja, če je poklic ali pa izobraževanje in usposabljanje za ta poklic regulirano.

2.   Določbe tega naslova se uporabljajo le, kadar ponudnik storitev opravlja storitve na ozemlju države članice gostiteljice, da bi občasno in priložnostno opravljal poklic iz odstavka 1.

Občasna in priložnostna narava opravljanja storitev se oceni za vsak primer posebej, predvsem glede na trajanje, pogostnost, rednost in stalnost.

3.   Kadar ponudnik storitev opravlja storitve drugje, zanj veljajo poklicna pravila poklicne, zakonske ali upravne narave, neposredno povezana s poklicnimi kvalifikacijami, kot je opredelitev poklica, uporaba nazivov in huda malomarnost pri opravljanju poklica, ki je neposredno in izrecno povezana z zaščito potrošnikov in varnostjo, kot tudi disciplinske določbe, ki se uporabljajo v državi članici gostiteljici za strokovnjake, ki opravljajo isti poklic v tej državi članici.

Člen 6

Izjeme

Država članica gostiteljica v skladu s členom 5(1) oprosti ponudnike storitev s sedežem v drugi državi članici obveznosti, ki jih nalaga osebam tega poklica s sedežem na svojem ozemlju, v zvezi z:

| (a) | odobritvijo, registracijo ali članstvom v poklicni organizaciji ali organu. Države članice lahko, da bi olajšale uporabo veljavnih disciplinskih določb na svojem ozemlju v skladu s členom 5(3), določijo bodisi avtomatično začasno registracijo bodisi pro-forma članstvo v taki poklicni organizaciji ali organu, če taka registracija ali članstvo ne zadržuje ali otežuje na kakršen koli način opravljanja storitev in ne pomeni kakršnih koli dodatnih stroškov za ponudnika storitev. Pristojni organ pošlje pristojni poklicni organizaciji ali organu kopijo prijave in, kadar je to potrebno, podaljšanja iz člena 7(1), ki jim je treba za poklice, ki vplivajo na javno zdravje in varnost iz člena 7(4), ali za katere velja avtomatično priznavanje v skladu s poglavjem III naslova III, priložiti kopijo dokumentov iz člena 7(2), kar pomeni avtomatično začasno registracijo ali pro-forma članstvo, |
| --- | --- |

(a)

odobritvijo, registracijo ali članstvom v poklicni organizaciji ali organu. Države članice lahko, da bi olajšale uporabo veljavnih disciplinskih določb na svojem ozemlju v skladu s členom 5(3), določijo bodisi avtomatično začasno registracijo bodisi pro-forma članstvo v taki poklicni organizaciji ali organu, če taka registracija ali članstvo ne zadržuje ali otežuje na kakršen koli način opravljanja storitev in ne pomeni kakršnih koli dodatnih stroškov za ponudnika storitev. Pristojni organ pošlje pristojni poklicni organizaciji ali organu kopijo prijave in, kadar je to potrebno, podaljšanja iz člena 7(1), ki jim je treba za poklice, ki vplivajo na javno zdravje in varnost iz člena 7(4), ali za katere velja avtomatično priznavanje v skladu s poglavjem III naslova III, priložiti kopijo dokumentov iz člena 7(2), kar pomeni avtomatično začasno registracijo ali pro-forma članstvo,

| (b) | registracijo pri javnemu organu za socialno varnost za poravnavo računov z zavarovalnico v zvezi z dejavnostmi, ki se opravljajo v korist zavarovanih oseb. |
| --- | --- |

(b)

registracijo pri javnemu organu za socialno varnost za poravnavo računov z zavarovalnico v zvezi z dejavnostmi, ki se opravljajo v korist zavarovanih oseb.

Ponudnik storitev mora vnaprej ali, v nujnih primerih, za nazaj obvestiti organ iz točke (b) o storitvah, ki jih je opravil.

Člen 7

Prijava, ki se mora oddati vnaprej, če ponudnik storitev opravlja storitve drugje

1.   Države članice lahko zahtevajo, da ponudnik storitev, ob prvem opravljanju storitev v drugi državi članici, obvesti pristojni organ v državi članici gostiteljici s pisno prijavo, ki se odda vnaprej in zajema podrobne podatke o kakršnem koli zavarovalnem kritju ali drugih načinih osebnega ali kolektivnega zavarovanja v zvezi s poklicno odgovornostjo. Tako prijavo je treba enkrat na leto podaljšati, če namerava ponudnik storitev v tem letu opravljati občasne ali priložnostne storitve v tej državi članici. Ponudnik storitev lahko prijavo odda po kakršni koli poti.

2.   Poleg tega lahko države članice pri prvem opravljanju storitev ali če so se bistveno spremenile okoliščine, dokazane z dokumentacijo, zahtevajo, da se prijavi priložijo naslednji dokumenti:

| (a) | potrdilo o državljanstvu ponudnika storitev; |
| --- | --- |

(a)

potrdilo o državljanstvu ponudnika storitev;

| (b) | potrdilo, da je imetnik zakonito ustanovljen v državi članici z namenom opravljanja zadevnih dejavnosti in da mu v trenutku izdaje potrdila ni prepovedano izvajanje, niti začasno, teh dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

potrdilo, da je imetnik zakonito ustanovljen v državi članici z namenom opravljanja zadevnih dejavnosti in da mu v trenutku izdaje potrdila ni prepovedano izvajanje, niti začasno, teh dejavnosti;

| (c) | dokazila o poklicnih kvalifikacijah; |
| --- | --- |

(c)

dokazila o poklicnih kvalifikacijah;

| (d) | v primerih iz člena 5(1)(b) kakršna koli dokazila, da je ponudnik storitev opravljal tako dejavnost vsaj dve leti v obdobju predhodnih desetih let; |
| --- | --- |

(d)

v primerih iz člena 5(1)(b) kakršna koli dokazila, da je ponudnik storitev opravljal tako dejavnost vsaj dve leti v obdobju predhodnih desetih let;

| (e) | dokazilo o nekaznovanosti za poklice na področju varovanja, če države članice isto zahtevajo za svoje državljane. |
| --- | --- |

(e)

dokazilo o nekaznovanosti za poklice na področju varovanja, če države članice isto zahtevajo za svoje državljane.

3.   Storitve se opravljajo pod poklicnim nazivom države članice sedeža, če tak naziv v tej državi članici obstaja za to poklicno dejavnost. Naziv se navaja v uradnem jeziku ali v enem od uradnih jezikov države članice sedeža tako, da ne pride do zamenjave s poklicnim nazivom države članice gostiteljice. Kadar takega poklicnega naziva v državi članici sedeža ni, izvajalec storitve navaja svoje formalne kvalifikacije v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov te države članice. Izjemoma se storitve opravljajo pod poklicnim nazivom države članice gostiteljice v primerih, navedenih v poglavju III naslova III.

4.   Pri prvem opravljanju storitev v primeru reguliranih poklicev, ki vplivajo na javno zdravje ali varnost in za katere ne velja avtomatično priznavanje v skladu s poglavjem III naslova III, lahko pristojni organ države članice gostiteljice preveri poklicne kvalifikacije ponudnika storitev pred prvim opravljanjem storitev. Tako predhodno preverjanje je mogoče le, kadar je namen preverjanja preprečiti resno škodo za zdravje ali varnost prejemnika storitev zaradi nezadostne poklicne kvalifikacije ponudnika storitev in kadar takšno preverjanje ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen.

Pristojni organ si mora prizadevati, da v obdobju največ enega meseca po prejemu prijave in spremnih dokumentov obvesti ponudnika storitev bodisi o svoji odločitvi, da ne bo preveril njegovih kvalifikacij bodisi o rezultatu takega preverjanja. Kadar se pojavi težava, ki bi lahko povzročila zamudo, pristojni organ v prvem mesecu obvesti ponudnika storitev o razlogu za zamudo in časovni okvir za odločitev, ki mora biti dokončno sprejeta v roku dveh mesecev po prejemu dopolnjene dokumentacije.

Kadar je bistvena razlika med poklicnimi kvalifikacijami ponudnika storitev in usposobljenostjo, ki se zahteva v državi članici gostiteljici, in sicer je ta razlika tako velika, da ogroža javno zdravje ali varnost, država članica gostiteljica ponudniku storitev omogoči, da dokaže, zlasti s preizkusom poklicne usposobljenosti, da je pridobil manjkajoča znanja ali veščine. Vsekakor pa mora biti storitev mogoče opravljati v enem mesecu od sprejetja odločitve v skladu s drugim pododstavkom.

Če se pristojni organ ne odzove v rokih, določenih v prejšnjih pododstavkih, se storitev lahko opravlja.

Če se kvalifikacije preverijo v skladu s tem odstavkom, se storitev opravlja pod poklicnim nazivom države članice gostiteljice.

Člen 8

Upravno sodelovanje

1.   Pristojni organi države članice gostiteljice lahko za vsako opravljanje storitev zaprosijo pristojne organe države članice sedeža, da jim posredujejo kakršne koli podatke, povezane z zakonitostjo ustanovitve izvajalca storitev in njegovim primernim obnašanjem, kakor tudi o disciplinski ali poklicni nekaznovanosti. Pristojni organi države članice sedeža sporočijo te podatke v skladu z določbami člena 56.

2.   Pristojni organi zagotovijo pravilno izmenjavo vseh podatkov, potrebnih za pravilno vložitev pritožbe prejemnikov storitev proti ponudnikom storitev. Prejemnike je treba obvestiti o izidu pritožbe.

Člen 9

Podatki, ki se posredujejo prejemnikom storitev

Kadar se storitev opravlja na podlagi poklicnega naziva države članice sedeža ali formalnih kvalifikacij ponudnika storitev, lahko pristojni organi države članice gostiteljice poleg drugih zahtev v zakonodaji Skupnosti, povezanih z obveščanjem, zahtevajo, da ponudnik storitev prejemniku storitev sporoči katere koli ali vse naslednje podatke:

| (a) | če je ponudnik storitev vpisan v poslovni register ali podoben javni register, register, v katerem je vpisan, njegovo številko registracije ali ustrezen način ugotavljanja identitete v registru; |
| --- | --- |

(a)

če je ponudnik storitev vpisan v poslovni register ali podoben javni register, register, v katerem je vpisan, njegovo številko registracije ali ustrezen način ugotavljanja identitete v registru;

| (b) | če je dejavnost treba odobriti v državi članici sedeža, ime in naslov pristojnega nadzornega organa; |
| --- | --- |

(b)

če je dejavnost treba odobriti v državi članici sedeža, ime in naslov pristojnega nadzornega organa;

| (c) | kakršno koli poklicno združenje ali podoben organ, v katerem je registriran ponudnik storitve; |
| --- | --- |

(c)

kakršno koli poklicno združenje ali podoben organ, v katerem je registriran ponudnik storitve;

| (d) | poklicni naziv oziroma, kadar tak naziv ne obstaja, formalne kvalifikacije ponudnika storitev in državo članico, ki jih je podelila; |
| --- | --- |

(d)

poklicni naziv oziroma, kadar tak naziv ne obstaja, formalne kvalifikacije ponudnika storitev in državo članico, ki jih je podelila;

| (e) | če izvajalec storitev opravlja dejavnost, za katero se zaračunava DDV, identifikacijsko številko za DDV iz člena 22(1) šeste Direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih - Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (23); |
| --- | --- |

(e)

če izvajalec storitev opravlja dejavnost, za katero se zaračunava DDV, identifikacijsko številko za DDV iz člena 22(1) šeste Direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih - Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (23);

| (f) | podrobne podatke o kakršnem koli zavarovalnem kritju ali drugih načinih osebnega ali kolektivnega zavarovanja v zvezi s poklicno odgovornostjo. |
| --- | --- |

(f)

podrobne podatke o kakršnem koli zavarovalnem kritju ali drugih načinih osebnega ali kolektivnega zavarovanja v zvezi s poklicno odgovornostjo.

NASLOV III

SVOBODA USTANAVLJANJA

POGLAVJE I

Splošni sistem priznavanja dokazil usposobljenosti

Člen 10

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za vse poklice, ki niso zajeti v poglavjih II in III tega naslova, in v naslednjih primerih, ko prosilec zaradi posebnih in izjemnih razlogov ne izpolnjuje pogojev, določenih v teh poglavjih:

| (a) | za dejavnosti, naštete v Prilogi IV, kadar migrant ne izpolnjuje zahtev, določenih v členih 17, 18 in 19; |
| --- | --- |

(a)

za dejavnosti, naštete v Prilogi IV, kadar migrant ne izpolnjuje zahtev, določenih v členih 17, 18 in 19;

| (b) | za zdravnike z osnovno usposobljenostjo, zdravnike specialiste, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnike, zobozdravnike specialiste, veterinarje, babice, farmacevte in arhitekte, kadar migrant ne izpolnjuje zahtev za učinkovito in zakonito opravljanje poklica, navedenih v členih 23, 27, 33, 37, 39, 43 in 49; |
| --- | --- |

(b)

za zdravnike z osnovno usposobljenostjo, zdravnike specialiste, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnike, zobozdravnike specialiste, veterinarje, babice, farmacevte in arhitekte, kadar migrant ne izpolnjuje zahtev za učinkovito in zakonito opravljanje poklica, navedenih v členih 23, 27, 33, 37, 39, 43 in 49;

| (c) | za arhitekte, kadar ima migrant dokazila o formalni kvalifikaciji, ki niso navedena v točki 5.7 Priloge V; |
| --- | --- |

(c)

za arhitekte, kadar ima migrant dokazila o formalni kvalifikaciji, ki niso navedena v točki 5.7 Priloge V;

| (d) | brez poseganja v člene 21(1), 23 in 27, za zdravnike, medicinske sestre, zobozdravnike, veterinarje, babice, farmacevte in arhitekte, ki imajo dokazilo o formalnih kvalifikacijah specializacije po opravljenem usposabljanju, na podlagi katerega se pridobi naziv s seznama v točkah 5.1.1, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 in 5.7.1 Priloge V, in izključno za priznavanje te specializacije; |
| --- | --- |

(d)

brez poseganja v člene 21(1), 23 in 27, za zdravnike, medicinske sestre, zobozdravnike, veterinarje, babice, farmacevte in arhitekte, ki imajo dokazilo o formalnih kvalifikacijah specializacije po opravljenem usposabljanju, na podlagi katerega se pridobi naziv s seznama v točkah 5.1.1, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 in 5.7.1 Priloge V, in izključno za priznavanje te specializacije;

| (e) | za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego in medicinske sestre specialistke, ki imajo dokazila o formalnih kvalifikacijah specializacije po opravljenem usposabljanju, na podlagi katerega se pridobi naziv s seznama v točki 5.2.2 Priloge V, kadar migrant zaprosi za priznavanje v drugi državi članici, kjer take poklicne dejavnosti opravljajo medicinske sestre specialistke, ki niso opravile usposabljanja za splošno zdravstveno nego; |
| --- | --- |

(e)

za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego in medicinske sestre specialistke, ki imajo dokazila o formalnih kvalifikacijah specializacije po opravljenem usposabljanju, na podlagi katerega se pridobi naziv s seznama v točki 5.2.2 Priloge V, kadar migrant zaprosi za priznavanje v drugi državi članici, kjer take poklicne dejavnosti opravljajo medicinske sestre specialistke, ki niso opravile usposabljanja za splošno zdravstveno nego;

| (f) | za medicinske sestre specialistke, ki niso opravile usposabljanja za splošno zdravstveno nego, kadar migrant zaprosi za priznavanje v drugi državi članici, kjer zadevne poklicne dejavnosti opravljajo medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, medicinske sestre specialistke, ki niso opravile usposabljanja za splošno zdravstveno nego, ali medicinske sestre specialistke, ki imajo dokazilo o formalnih kvalifikacijah specializacije po opravljenem usposabljanju, na podlagi katerega se pridobi naziv s seznama v točki 5.2.2 Priloge V; |
| --- | --- |

(f)

za medicinske sestre specialistke, ki niso opravile usposabljanja za splošno zdravstveno nego, kadar migrant zaprosi za priznavanje v drugi državi članici, kjer zadevne poklicne dejavnosti opravljajo medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, medicinske sestre specialistke, ki niso opravile usposabljanja za splošno zdravstveno nego, ali medicinske sestre specialistke, ki imajo dokazilo o formalnih kvalifikacijah specializacije po opravljenem usposabljanju, na podlagi katerega se pridobi naziv s seznama v točki 5.2.2 Priloge V;

| (g) | za migrante, ki izpolnjujejo zahteve, določene v členu 3(3). |
| --- | --- |

(g)

za migrante, ki izpolnjujejo zahteve, določene v členu 3(3).

Člen 11

Ravni kvalifikacije

Za namene uporabe člena 13 se ravni poklicnih kvalifikacij določijo kot sledi:

| (a) | potrdilo o kompetenci, ki ga izda pristojni organ v državi članici izvora, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi te države članice, na podlagi:






  (i) | bodisi programa usposabljanja, ki ni del spričevala ali diplome v smislu točk (b), (c), (d) ali (e), ali posebnega izpita brez predhodnega usposabljanja ali treh zaporednih let opravljanja poklica v državi članici v okviru zaposlitve s polnim delovnim časom ali enakovrednega obdobja opravljanja poklica v okviru zaposlitve s krajšim delovnim časom v predhodnih desetih letih; |
| --- | --- | --- |

(a)

potrdilo o kompetenci, ki ga izda pristojni organ v državi članici izvora, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi te države članice, na podlagi:

(i)

bodisi programa usposabljanja, ki ni del spričevala ali diplome v smislu točk (b), (c), (d) ali (e), ali posebnega izpita brez predhodnega usposabljanja ali treh zaporednih let opravljanja poklica v državi članici v okviru zaposlitve s polnim delovnim časom ali enakovrednega obdobja opravljanja poklica v okviru zaposlitve s krajšim delovnim časom v predhodnih desetih letih;

| (ii) | ali splošne osnovne ali srednje izobrazbe, ki potrjuje, da je imetnik pridobil splošno znanje; |
| --- | --- |

(ii)

ali splošne osnovne ali srednje izobrazbe, ki potrjuje, da je imetnik pridobil splošno znanje;

| (b) | spričevalo o uspešno dokončanem srednješolskem programu, ki je:






  (i) | splošne narave in je dopolnjen s programom študija ali poklicnega usposabljanja razen programov, navedenih v o točki (c), in/ali s pripravništvom ali poklicno prakso, ki se zahteva poleg takega programa; |
| --- | --- | --- |

(b)

spričevalo o uspešno dokončanem srednješolskem programu, ki je:

(i)

splošne narave in je dopolnjen s programom študija ali poklicnega usposabljanja razen programov, navedenih v o točki (c), in/ali s pripravništvom ali poklicno prakso, ki se zahteva poleg takega programa;

| (ii) | ali tehnične ali poklicne narave in je dopolnjen, kadar je to primerno, s programom študija ali poklicnega usposabljanja, kot je navedeno v točki (i), in/ali s pripravništvom ali poklicno prakso, ki se zahteva poleg takega programa; |
| --- | --- |

(ii)

ali tehnične ali poklicne narave in je dopolnjen, kadar je to primerno, s programom študija ali poklicnega usposabljanja, kot je navedeno v točki (i), in/ali s pripravništvom ali poklicno prakso, ki se zahteva poleg takega programa;

| (c) | diploma, ki potrjuje uspešno dokončano:






  (i) | usposabljanje na posrednješolski ravni, ki ni navedeno v točkah (d) in (e),, ki traja najmanj eno leto ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom, za katerega je eden od pogojev za dostop praviloma uspešno opravljen srednješolski program, potreben za vpis na univerzo ali visokošolski zavod ali opravljen srednješolskemu enakovreden program, kakor tudi poklicno usposabljanje, ki se ga lahko zahteva poleg posrednješolskega programa; |
| --- | --- | --- |

(c)

diploma, ki potrjuje uspešno dokončano:

(i)

usposabljanje na posrednješolski ravni, ki ni navedeno v točkah (d) in (e),, ki traja najmanj eno leto ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom, za katerega je eden od pogojev za dostop praviloma uspešno opravljen srednješolski program, potreben za vpis na univerzo ali visokošolski zavod ali opravljen srednješolskemu enakovreden program, kakor tudi poklicno usposabljanje, ki se ga lahko zahteva poleg posrednješolskega programa;

| (ii) | ali v primeru reguliranega poklica, usposabljanje s posebno strukturo, vključeno v Prilogo II, enakovredno ravni usposabljanja, določeni pod točko (i), ki zagotavlja primerljiv poklicni standard in ki pripravi udeleženca usposabljanja za primerljivo raven odgovornosti in nalog. Seznam v Prilogi II se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 58(2), da se upošteva usposabljanje, ki izpolnjuje zahteve, določene v prejšnjem stavku; |
| --- | --- |

(ii)

ali v primeru reguliranega poklica, usposabljanje s posebno strukturo, vključeno v Prilogo II, enakovredno ravni usposabljanja, določeni pod točko (i), ki zagotavlja primerljiv poklicni standard in ki pripravi udeleženca usposabljanja za primerljivo raven odgovornosti in nalog. Seznam v Prilogi II se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 58(2), da se upošteva usposabljanje, ki izpolnjuje zahteve, določene v prejšnjem stavku;

| (d) | diploma, ki potrjuje uspešno dokončano usposabljanje na posrednješolski ravni, ki traja vsaj tri leta in največ štiri leta, ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom,, na univerzi ali visokošolskem zavodu ali drugi ustanovi, ki zagotavlja enako raven usposabljanja, in tudi poklicno usposabljanje, ki se lahko zahteva poleg posrednješolskega programa; |
| --- | --- |

(d)

diploma, ki potrjuje uspešno dokončano usposabljanje na posrednješolski ravni, ki traja vsaj tri leta in največ štiri leta, ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom,, na univerzi ali visokošolskem zavodu ali drugi ustanovi, ki zagotavlja enako raven usposabljanja, in tudi poklicno usposabljanje, ki se lahko zahteva poleg posrednješolskega programa;

| (e) | diploma, ki potrjuje uspešno dokončano usposabljanje na posrednješolski ravni, ki traja vsaj štiri leta, ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom, na univerzi ali visokošolskem zavodu ali drugi ustanovi, ki zagotavlja enako raven usposabljanja in, kjer je to primerno, uspešno dokončano poklicno usposabljanje, ki se lahko zahteva poleg posrednješolskega programa. |
| --- | --- |

(e)

diploma, ki potrjuje uspešno dokončano usposabljanje na posrednješolski ravni, ki traja vsaj štiri leta, ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom, na univerzi ali visokošolskem zavodu ali drugi ustanovi, ki zagotavlja enako raven usposabljanja in, kjer je to primerno, uspešno dokončano poklicno usposabljanje, ki se lahko zahteva poleg posrednješolskega programa.

Člen 12

Enako obravnavanje kvalifikacij

Kakršna koli dokazila o formalnih kvalifikacijah ali sklop dokazil o formalnih kvalifikacijah, ki jih izda pristojni organ v državi članici in ki potrjujejo uspešno opravljeno usposabljanje v Skupnosti in jih ta država članica prizna kot enakovredna in ki imetniku podeljujejo enake pravice dostopa do ali opravljanja poklica ali ki pomenijo pripravo za opravljanje poklica, se obravnavajo kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, zajeta v členu 11, vključno z zadevno ravnjo.

Kakršna koli poklicna kvalifikacija, ki imetniku podeljuje pravice na podlagi zakonov in predpisov, čeprav ne izpolnjujejo zahtev, določenih z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo v državi članici izvora za dostop do poklica in njegovega opravljanja, se prav tako obravnava kot takšen dokaz o formalnih kvalifikacijah pod enakimi pogoji, kot so določeni v prvem odstavku. To še zlasti velja, če država članica izvora zviša stopnjo usposabljanja, potrebnega za dostop do poklica in njegovo opravljanje, in če posameznik, ki je opravil prejšnje usposabljanje, ki ne izpolnjuje zahtev nove kvalifikacije, uživa pridobljene pravice na podlagi nacionalnih zakonov in predpisov; v takem primeru za namene uporabe člena 13 država članica gostiteljica obravnava prejšnje usposabljanje kot ustrezno stopnji novega usposabljanja.

Člen 13

Pogoji za priznavanje

1.   Če se za dostop do in opravljanje reguliranega poklica v državi članici gostiteljici zahtevajo posebne poklicne kvalifikacije, pristojni organ te države članice dovoli dostop do in opravljanje tega poklica pod enakimi pogoji, kot veljajo za državljane te države članice, prosilcem, ki imajo potrdilo o kompetenci ali dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki jih zahteva druga država članica za dostop do in opravljanje tega poklica na njenem ozemlju.

Potrdila o kompetenci ali dokazila o formalnih kvalifikacijah morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

| (a) | izdati jih mora pristojni organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi te države članice; |
| --- | --- |

(a)

izdati jih mora pristojni organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi te države članice;

| (b) | potrjevati morajo raven poklicne kvalifikacije, ki je najmanj enakovredna ravni, ki je za eno stopnjo nižja od tiste, ki se zahteva v državi članici gostiteljici, kot je opisano v členu 11. |
| --- | --- |

(b)

potrjevati morajo raven poklicne kvalifikacije, ki je najmanj enakovredna ravni, ki je za eno stopnjo nižja od tiste, ki se zahteva v državi članici gostiteljici, kot je opisano v členu 11.

2.   Dostop do in opravljanje poklica, kot je opisano v odstavku 1, se dovoli tudi prosilcem, ki so opravljali poklic iz navedenega odstavka s polnim delovnim časom dve leti v obdobju predhodnih desetih let v drugi državi članici, ki tega poklica ne regulira, če imajo eno ali več potrdil o kompetenci ali dokumente, ki dokazujejo formalne kvalifikacije.

Potrdila o kompetenci in dokazila o formalnih kvalifikacijah izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | izda jih pristojni organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi te države članice; |
| --- | --- |

(a)

izda jih pristojni organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi te države članice;

| (b) | potrjujejo raven poklicne kvalifikacije, ki je najmanj enakovredna ravni, ki je za eno stopnjo nižja od tiste, ki se zahteva v državi članici gostiteljici, kot je opisano v členu 11; |
| --- | --- |

(b)

potrjujejo raven poklicne kvalifikacije, ki je najmanj enakovredna ravni, ki je za eno stopnjo nižja od tiste, ki se zahteva v državi članici gostiteljici, kot je opisano v členu 11;

| (c) | potrjujejo, da je imetnik pripravljen za opravljanje zadevnega poklica. |
| --- | --- |

(c)

potrjujejo, da je imetnik pripravljen za opravljanje zadevnega poklica.

Dve leti poklicnih izkušenj, navedeni v prvem pododstavku, se ne sme zahtevati, če prosilčeva dokazila o formalnih kvalifikacijah potrjujejo regulirano izobraževanje in usposabljanje v smislu člena 3(1)(e) na ravneh kvalifikacij, opisanih v členu 11, točka (b), (c), (d) ali (e). Regulirano izobraževanje in usposabljanje, navedeno v seznamu v Prilogi III, se obravnava kot tako regulirano usposabljanje na ravni opisani v členu 11, točka (c). Seznam v Prilogi III se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 58(2), da se upošteva regulirano izobraževanje in usposabljanje, ki zagotavlja primerljiv poklicni standard in ki pripravi udeleženca usposabljanja za primerljivo raven odgovornosti in nalog.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1, točka (b) in odstavka 2, točka (b) država članica gostiteljica dovoli dostop do reguliranega poklica in njegovo opravljanje,, kadar se za dostop do reguliranega poklica na njenem ozemlju zahtevajo dokazila o kvalifikacijah, ki potrjujejo uspešno dokončano visoko ali univerzitetno izobraževanje, ki traja štiri leta, in kadar ima prosilec kvalifikacijo iz člena 11, točka (c).

Člen 14

Dopolnilni ukrepi

1.   Člen 13 ne onemogoča državi članici gostiteljici, da od prosilca zahteva, da opravi prilagoditveno obdobje do treh let ali preizkus poklicne usposobljenosti, če:

| (a) | je trajanje usposabljanje, za katero predloži dokazila, v skladu z določbami iz odstavkov 1 in 2 člena 13, vsaj eno leto krajše od trajanja, ki se zahteva v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

(a)

je trajanje usposabljanje, za katero predloži dokazila, v skladu z določbami iz odstavkov 1 in 2 člena 13, vsaj eno leto krajše od trajanja, ki se zahteva v državi članici gostiteljici;

| (b) | zajema opravljeno usposabljanje vsebine, ki se znatno razlikujejo od vsebin, zajetih v dokazilih o formalnih kvalifikacijah, ki jih zahteva država članica gostiteljica; |
| --- | --- |

(b)

zajema opravljeno usposabljanje vsebine, ki se znatno razlikujejo od vsebin, zajetih v dokazilih o formalnih kvalifikacijah, ki jih zahteva država članica gostiteljica;

| (c) | reguliran poklic v državi članici gostiteljici zajema eno ali več reguliranih poklicnih dejavnosti, ki ne obstajajo v primerljivem poklicu v državi članici izvora prosilca v smislu člena 4(2), ta razlika pa nastane zaradi posebnega usposabljanja, ki ga zahteva država članica gostiteljica in ki zajema vsebine, ki se znatno razlikujejo od vsebin, zajetih v prosilčevem potrdilu o kompetenci ali dokazilih o formalnih kvalifikacijah. |
| --- | --- |

(c)

reguliran poklic v državi članici gostiteljici zajema eno ali več reguliranih poklicnih dejavnosti, ki ne obstajajo v primerljivem poklicu v državi članici izvora prosilca v smislu člena 4(2), ta razlika pa nastane zaradi posebnega usposabljanja, ki ga zahteva država članica gostiteljica in ki zajema vsebine, ki se znatno razlikujejo od vsebin, zajetih v prosilčevem potrdilu o kompetenci ali dokazilih o formalnih kvalifikacijah.

2.   Če država članica gostiteljica izkoristi možnost, predvideno v odstavku 1, mora prosilcu ponuditi možnost izbire med prilagoditvenim obdobjem in preizkusom poklicne usposobljenosti.

Kadar država članica v zvezi z določenim poklicem meni, da je treba odstopati od zahteve, določene v prejšnjem pododstavku, tj. prosilcu ponuditi možnost izbire med prilagoditvenim obdobjem in preizkusom poklicne usposobljenosti, o tem vnaprej obvesti druge države članice in Komisijo in poda ustrezno utemeljitev odstopanja.

Če po prejemu vseh potrebnih informacij Komisija meni, da odstopanje od drugega pododstavka ni primerno ali ni v skladu z zakonodajo Skupnosti, mora v treh mesecih prositi to državo članico, da se vzdrži sprejema predvidenega ukrepa. Če se Komisija v navedenem roku ne odzove, se lahko odstopanje uporabi.

3.   Z odstopanjem od načela, da ima prosilec pravico do izbire, kot je določeno v odstavku 2, lahko država članica za poklice, za opravljanje katerih je potrebno natančno poznavanje nacionalne zakonodaje in pri katerih je svetovanje in/ali pomoč v zvezi z nacionalno zakonodajo bistven in stalen vidik poklicne dejavnosti, določi bodisi prilagoditveno obdobje bodisi preizkus poklicne usposobljenosti.

To velja tudi za primere, navedene v členu 10(b) in (c), v členu 10(d) v zvezi z zdravniki in zobozdravniki, v členu 10(f) kadar migrant zaprosi za priznavanje v drugi državi članici, kjer take poklicne dejavnosti opravljajo medicinske sestre za splošno zdravstveno nego ali medicinske sestre specialistke, ki so po opravljenem usposabljanju, na podlagi katerega se pridobi naziv iz seznama v točki 5.2.2 Priloge V, pridobile dokazila o formalnih kvalifikacijah za specialistko, in v členu 10(g).

Država članica gostiteljica lahko v primerih iz člena 10(a), zahteva prilagoditveno obdobje ali preizkus poklicne usposobljenosti, če migrant predvideva, da bo opravljal poklicne dejavnosti kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, za katere je potrebno poznavanje in uporaba posebnih veljavnih nacionalnih pravil, če pristojni organi države članice gostiteljice zahtevajo poznavanje in uporabo teh pravil za dostop do takih dejavnosti za svoje državljane.

4.   Za namene uporabe odstavka 1(b) in (c) so „vsebine, ki se znatno razlikujejo“, tiste vsebine, katerih poznavanje je bistvenega pomena za opravljanje poklica in po katerih se usposabljanje, ki ga je opravil migrant, pomembno razlikuje, kar zadeva trajanje ali vsebino, od usposabljanja, ki ga zahteva država članica gostiteljica.

5.   Odstavek 1 se uporablja ob ustreznem upoštevanju načela sorazmernosti. Če namerava država članica gostiteljica zahtevati, da prosilec opravi prilagoditveno obdobje ali preizkus poklicne usposobljenosti, mora najprej preveriti, ali je znanje, ki ga je prosilec pridobil na podlagi poklicnih izkušenj v državi članici ali v tretji državi, tako, da v celoti ali delno pokriva znatne razlike, navedene v odstavku 4.

Člen 15

Opustitev dopolnilnih ukrepov na podlagi skupnih izhodišč

1.   Za namene tega člena „skupna izhodišča“ pomenijo sklop meril za poklicne kvalifikacije, ki lahko nadomestijo znatne razlike, ugotovljene med zahtevami usposobljenosti, v različnih državah članicah za določen poklic. Te znatne razlike se ugotovijo na podlagi primerjave med trajanjem in vsebino usposabljanja v vsaj dveh tretjinah držav članic, vključno z vsemi državami članicami, ki regulirajo ta poklic. Posledica različne vsebine usposabljanja so lahko znatne razlike v področjih, ki jih pokrivajo poklicne dejavnosti.

2.   Skupna izhodišča, kot so opredeljena v odstavku 1, lahko Komisiji predložijo države članice ali poklicna združenja ali organizacije, ki so reprezentativne na nacionalni ali evropski ravni. Če Komisija po posvetovanju z državami članicami meni, da osnutek skupnega izhodišča olajšuje vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij, lahko predstavi osnutek ukrepov z namenom njihovega sprejetja v skladu s postopkom iz člena 58(2).

3.   Kadar prosilčeve poklicne kvalifikacije izpolnjujejo merila, določena z ukrepom, sprejetim v skladu z odstavkom 2, država članica gostiteljica opusti uporabo dopolnilnih ukrepov iz člena 14.

4.   Odstavki 1 do 3 ne vplivajo na pristojnost držav članic, da določijo poklicne kvalifikacije, potrebne za opravljanje poklicev na svojem ozemlju, kakor tudi vsebine in organizacijo sistema izobraževanja in poklicnega usposabljanja.

5.   Če država članica meni, da merila, določena z ukrepom, sprejetim v skladu z odstavkom 2, ne nudijo več ustreznih zagotovil kar zadeva poklicne kvalifikacije, mora o tem obvestiti Komisijo, ki nato predstavi osnutek ukrepa, kadar je to primerno, v skladu s postopkom iz člena 58(2).

6.   Komisija do 20 oktobra 2010 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju tega člena in, če je to potrebno, ustrezne predloge za njegovo spremembo.

POGLAVJE II

Priznavanje poklicnih izkušenj

Člen 16

Zahteve v zvezi s poklicnimi izkušnjami

Če je v državi članici dostop do ene od dejavnosti iz seznama v Prilogi IV ali njeno opravljanje pogojeno s splošnim, poslovnim ali poklicnim znanjem in veščinami, ta država članica prizna predhodno opravljanje dejavnosti v drugi državi članici kot zadosten dokaz o takem znanju in veščinah. Dejavnost je morala biti opravljana v skladu s členi 17, 18 in 19.

Člen 17

Dejavnosti s seznama I Priloge IV

1.   V primeru dejavnosti s seznama I Priloge IV je treba tako dejavnost predhodno opravljati:

| (a) | šest zaporednih let kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja; ali |
| --- | --- |

(a)

šest zaporednih let kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja; ali

| (b) | tri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec dokaže, da se je vsaj tri leta predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica, ali kar pristojni poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali |
| --- | --- |

(b)

tri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec dokaže, da se je vsaj tri leta predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica, ali kar pristojni poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali

| (c) | štiri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec lahko dokaže, da se je vsaj dve leti predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar pristojni poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali |
| --- | --- |

(c)

štiri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec lahko dokaže, da se je vsaj dve leti predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar pristojni poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali

| (d) | tri zaporedna leta kot samozaposlena oseba, če upravičenec lahko dokaže, da je opravljal zadevno dejavnost kot zaposlena oseba vsaj pet let; ali |
| --- | --- |

(d)

tri zaporedna leta kot samozaposlena oseba, če upravičenec lahko dokaže, da je opravljal zadevno dejavnost kot zaposlena oseba vsaj pet let; ali

| (e) | pet zaporednih let kot vodilni delavec, od katerih je vsaj tri leta opravljal tehnične naloge in je bil odgovoren za vsaj en oddelek v podjetju, če lahko upravičenec dokaže, da se je vsaj tri leta predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar pristojni poklicni organ šteje za popolnoma veljavno. |
| --- | --- |

(e)

pet zaporednih let kot vodilni delavec, od katerih je vsaj tri leta opravljal tehnične naloge in je bil odgovoren za vsaj en oddelek v podjetju, če lahko upravičenec dokaže, da se je vsaj tri leta predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar pristojni poklicni organ šteje za popolnoma veljavno.

2.   V primerih (a) in (d) se dejavnost ne sme prenehati opravljati več kot 10 let pred datumom, na katerega zadevna oseba vloži popolno prošnjo pri pristojnemu organu iz člena 56.

3.   Odstavek 1(e) se ne uporablja za dejavnosti iz oddelka ex 855, frizerski saloni, po klasifikaciji ISIC.

Člen 18

Dejavnosti s seznama II Priloge IV

1.   V primeru dejavnosti s seznama II Priloge IV je treba to dejavnost predhodno opravljati:

| (a) | pet zaporednih let kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja; ali |
| --- | --- |

(a)

pet zaporednih let kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja; ali

| (b) | tri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, kadar upravičenec dokaže, da se je vsaj tri leta predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali |
| --- | --- |

(b)

tri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, kadar upravičenec dokaže, da se je vsaj tri leta predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali

| (c) | štiri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec lahko dokaže, da se je vsaj dve leti predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali |
| --- | --- |

(c)

štiri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec lahko dokaže, da se je vsaj dve leti predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali

| (d) | tri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec lahko dokaže, da je opravljal zadevno dejavnost kot zaposlena oseba vsaj pet let; ali |
| --- | --- |

(d)

tri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec lahko dokaže, da je opravljal zadevno dejavnost kot zaposlena oseba vsaj pet let; ali

| (e) | pet zaporednih let kot zaposlena oseba, če prosilec lahko dokaže, da se je vsaj tri leta predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali |
| --- | --- |

(e)

pet zaporednih let kot zaposlena oseba, če prosilec lahko dokaže, da se je vsaj tri leta predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali

| (f) | šest zaporednih let kot zaposlena oseba, če upravičenec lahko dokaže, da se je vsaj dve leti predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno. |
| --- | --- |

(f)

šest zaporednih let kot zaposlena oseba, če upravičenec lahko dokaže, da se je vsaj dve leti predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno.

2.   V primerih (a) in (d) se dejavnost ne sme prenehati opravljati več kot 10 let pred datumom, na katerega zadevna oseba vloži popolno prošnjo pri pristojnemu organu iz člena 56.

Člen 19

Dejavnosti s seznama III Priloge IV

1.   Za dejavnosti s seznama III Priloge IV je treba to dejavnost predhodno opravljati :

| (a) | tri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja; ali |
| --- | --- |

(a)

tri zaporedna leta kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja; ali

| (b) | dve zaporedni leti kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec lahko dokaže, da se je predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali |
| --- | --- |

(b)

dve zaporedni leti kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec lahko dokaže, da se je predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno; ali

| (c) | dve zaporedni leti kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec lahko dokaže, da je opravljal zadevno dejavnost kot zaposlitev vsaj tri leta; ali |
| --- | --- |

(c)

dve zaporedni leti kot samozaposlena oseba ali direktor podjetja, če upravičenec lahko dokaže, da je opravljal zadevno dejavnost kot zaposlitev vsaj tri leta; ali

| (d) | tri zaporedna leta kot zaposlena oseba, če upravičenec lahko dokaže, da se je predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno. |
| --- | --- |

(d)

tri zaporedna leta kot zaposlena oseba, če upravičenec lahko dokaže, da se je predhodno usposabljal v zadevni dejavnosti, kar dokazuje s potrdilom, ki ga priznava država članica ali kar poklicni organ šteje za popolnoma veljavno.

2.   V primerih (a) in (c) se dejavnost ne sme prenehati opravljati več kot 10 let pred datumom, na katerega zadevna oseba vloži popolno prošnjo pri pristojnemu organu iz člena 56.

Člen 20

Sprememba seznamov dejavnosti iz Priloge IV

Seznami dejavnosti iz Priloge IV, za katere velja priznavanje poklicnih izkušenj v skladu s členom 16, se lahko spremenijo v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom posodobitve ali razjasnitve nomenklature, če to ne vključuje nikakršnih sprememb dejavnosti, povezanih s posameznimi skupinami.

POGLAVJE III

Priznavanje na podlagi usklajevanja minimalnih pogojev usposobljenosti

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 21

Načelo avtomatičnega priznavanja

1.   Vsaka država članica prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, ki omogočajo dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo in zdravnika specialista, ter dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika specialista, veterinarja, farmacevta in arhitekta, našteta v točkah 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 in 5.7 1 Priloge V, ki izpolnjujejo minimalne pogoje usposobljenosti iz členov 24, 25, 31, 34, 35, 38, 44 in 46, ter za dostop do poklicnih dejavnosti in njihovega opravljanja priznava takim dokazilom enako veljavnost na svojem ozemlju kot dokazilom o formalnih kvalifikacijah, ki jih sama izdaja.

Taka dokazila o formalnih kvalifikacijah morajo izdati pristojni organi v državah članicah, priložiti pa jim je treba, kadar je to primerno, ustrezna potrdila, našteta v točkah 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 in 5.7.1 Priloge V.

Določbe prvega in drugega pododstavka ne vplivajo na pridobljene pravice iz členov 23, 27, 33, 37, 39 in 49.

2.   Za opravljanje dejavnosti splošne medicine na podlagi nacionalnega sistema socialne varnosti vsaka država članica prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah, navedena v točki 5.1.4 Priloge V, ki jih državljanom držav članic izdajo druge države članice v skladu z minimalnimi pogoji usposobljenosti, določenimi v členu 28.

Določbe prejšnjega pododstavka ne vplivajo na pridobljene pravice iz člena 30.

3.   Vsaka država članica prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico, ki jih podelijo državljanom držav članic druge države članice, navedena v točki 5.5.2 Priloge V, ki izpolnjujejo minimalne pogoje usposobljenosti iz člena 40 in merila iz člena 41, ter za dostop do in opravljanje poklicnih dejavnosti priznava takim dokazilom enako veljavnost na svojem ozemlju kot dokazilom o formalnih kvalifikacijah, ki jih sama izdaja. Ta določba ne vpliva na pridobljene pravice iz členov 23 in 43.

4.   Države članice niso zavezane priznati veljavnost dokazilom o formalnih kvalifikacijah, navedenim v točki 5.6.2 Priloge V, za ustanovitev novih javnih lekarn. Za namene tega odstavka se tudi lekarne, ki so odprte manj kot tri leta, obravnavajo kot nove lekarne

5.   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za arhitekta, navedena v točki 5.7.1 Priloge V, ki se avtomatično priznavajo v skladu z odstavkom 1, dokazujejo dokončan program usposabljanja, ki se ni začel prej kot med referenčnim študijskim letom, navedenim v Prilogi V.

6.   Vsaka država članica zahteva za dostop do in opravljanje poklicnih dejavnosti zdravnikov, medicinskih sester za splošno zdravstveno nego, zobozdravnikov, veterinarjev, babic in farmacevtov dokazila o formalnih kvalifikacijah, navedena v točkah 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 in 5.6.2 Priloge V, ki potrjujejo, da je zadevna oseba med usposabljanjem pridobila, kadar je to primerno, znanja in veščine, navedene v členih 24(3), 31(6), 34(3), 38(3), 40(3) in 44(3).

Znanja in veščine iz členov 24(3), 31(6), 34(3), 38(3), 40(3) in 44(3) se lahko spremenijo v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Zaradi takih posodobitev se v nobeni državi članici ne sme spremeniti veljavnih zakonodajnih načel v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe.

7.   Vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o zakonih in drugih predpisih, ki jih sprejme glede izdajanja dokazil o formalnih kvalifikacijah na področju, ki ga zajema to poglavje. Poleg tega se za dokazila o formalnih kvalifikacijah na področju iz oddelka 8, uradno obvestilo pošlje tudi drugim državam članicam.

Komisija objavi ustrezno sporočilo v Uradnem listu Evropske unije, pri čemer navede nazive, ki jih države članice sprejmejo za dokazila o formalnih kvalifikacijah, in, kadar je to primerno, organ, ki izdaja dokazila o formalnih kvalifikacijah, potrdilo, ki se priloži takemu dokazilu, in ustrezen poklicni naziv, naveden v točkah 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 in 5.7.1 Priloge V.

Člen 22

Skupne določbe o usposabljanju

Kar zadeva usposabljanje, navedeno v členih 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 in 46:

| (a) | lahko države članice odobrijo način usposabljanja z delno časovno obveznostjo pod pogoji, ki jih določijo pristojni organi; ti organi zagotovijo, da celotno trajanje, raven in kakovost takega usposabljanja niso krajši oziroma nižji od stalnega usposabljanja s polno časovno obveznostjo; |
| --- | --- |

(a)

lahko države članice odobrijo način usposabljanja z delno časovno obveznostjo pod pogoji, ki jih določijo pristojni organi; ti organi zagotovijo, da celotno trajanje, raven in kakovost takega usposabljanja niso krajši oziroma nižji od stalnega usposabljanja s polno časovno obveznostjo;

| (b) | v skladu s postopki, značilnimi za vsako državo članico, stalno izobraževanje in usposabljanje zagotavljata, da lahko osebe, ki so dokončale študij, sledijo strokovnemu razvoju v obsegu, ki je potreben, da ohranijo varno in učinkovito delo. |
| --- | --- |

(b)

v skladu s postopki, značilnimi za vsako državo članico, stalno izobraževanje in usposabljanje zagotavljata, da lahko osebe, ki so dokončale študij, sledijo strokovnemu razvoju v obsegu, ki je potreben, da ohranijo varno in učinkovito delo.

Člen 23

Pridobljene pravice

1.   Kadar dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, ki omogočajo dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo in zdravnika specialista, ter dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika specialista, veterinarja, babico in farmacevta, ki jih imajo državljani držav članic, ne izpolnjujejo vseh zahtev usposobljenosti iz členov 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 in 44, vsaka država članica brez vpliva na pridobljene pravice, značilne za zadevne poklice, kot zadosten dokaz prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki jih izdajo te države članice, če taka dokazila potrjujejo uspešno dokončano usposabljanje, ki se je začelo pred referenčnimi datumi, določenimi v točkah 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 in 5.6.2 Priloge V, in so jim priložena potrdila, da so imetniki dejansko in zakonito opravljali take dejavnosti vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred izdajo potrdila.

2.   Enake določbe veljajo za dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, ki omogočajo dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo in zdravnika specialista, ter dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika specialista, veterinarja, babico in farmacevta, pridobljena na ozemlju nekdanje Nemške demokratične republike, ki ne izpolnjujejo minimalnih zahtev usposobljenosti iz členov 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 in 44, če taka dokazila potrjujejo uspešno opravljeno usposabljanje, ki se je začelo pred:

| (a) | 3. oktobrom 1990 za zdravnike z osnovno usposobljenostjo, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnike z osnovno usposobljenostjo, zobozdravnike specialiste, veterinarje, babice in farmacevte; in |
| --- | --- |

(a)

3. oktobrom 1990 za zdravnike z osnovno usposobljenostjo, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnike z osnovno usposobljenostjo, zobozdravnike specialiste, veterinarje, babice in farmacevte; in

| (b) | 3. aprilom 1992 za zdravnike specialiste. |
| --- | --- |

(b)

3. aprilom 1992 za zdravnike specialiste.

Dokazila o formalnih kvalifikacijah iz prvega pododstavka imetniku podeljujejo pravico do opravljanja poklicnih dejavnosti na ozemlju Nemčije pod enakimi pogoji kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki jih izdajo pristojni nemški organi iz točk 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 in 5.6.2 Priloge V.

3.   Vsaka država članica brez poseganja v določbe člena 37(1) prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, ki omogočajo dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo in zdravnika specialista, ter dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, veterinarja, babico, farmacevta in arhitekta, ki jih imajo državljani držav članic in ki jih je izdala nekdanja Češkoslovaška ali katerih usposabljanje se je začelo pred 1. januarjem 1993 za Češko in Slovaško, kadar organi katere koli od obeh navedenih držav članic potrdijo, da imajo taka dokazila o formalnih kvalifikacijah na njihovem ozemlju enako pravno veljavnost kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki jih sami izdajajo, ter, v zvezi z arhitekti, kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, določena za ti dve državi članici v točki 6 Priloge VI, kar zadeva dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo, zdravnika specialista, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, veterinarja, babice, farmacevta v zvezi z dejavnostmi iz člena 45(2) in arhitekta v zvezi z dejavnostmi iz člena 48 ter opravljanje takih dejavnosti.

Takemu potrdilu mora biti priloženo še potrdilo, ki ga izdajo isti organi, da so take osebe dejansko in zakonito opravljale take dejavnosti na njihovem ozemlju vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje potrdila.

4.   Vsaka država članica prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, ki omogočajo dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo in zdravnika specialista, ter dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika specialista, veterinarja, babico, farmacevta in arhitekta, ki jih imajo državljani držav članic in ki jih je izdala nekdanja Sovjetska zveza ali katerih usposabljanje se je začelo:

| (a) | pred 20. avgustom 1991 za Estonijo; |
| --- | --- |

(a)

pred 20. avgustom 1991 za Estonijo;

| (b) | pred 21. avgustom 1991 za Latvijo; |
| --- | --- |

(b)

pred 21. avgustom 1991 za Latvijo;

| (c) | pred 11. marcem 1990 za Litvo, |
| --- | --- |

(c)

pred 11. marcem 1990 za Litvo,

kadar organi katere koli od navedenih treh držav članic potrdijo, da imajo taka dokazila na njihovem ozemlju enako pravno veljavnost kot dokazila, ki jih sami izdajajo, ter, v zvezi z arhitekti, kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, določena za te države članice v točki 6 Priloge VI, kar zadeva dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo, zdravnika specialista, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika specialista, veterinarja, babice, farmacevta v zvezi z dejavnostmi iz člena 45(2) in arhitekta v zvezi z dejavnostmi iz člena 48 ter opravljanje takih dejavnosti.

Takemu potrdilu mora biti priloženo še potrdilo, ki ga izdajo isti organi, da so take osebe dejansko in zakonito opravljale zadevne dejavnosti na njihovem ozemlju vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje potrdila.

Pri dokazilih o formalnih kvalifikacijah za veterinarja, ki jih je izdala nekdanja Sovjetska zveza ali za katere se je usposabljanje v Estoniji začelo pred 20. avgustom 1991, je treba potrdilu iz drugega pododstavka priložiti še potrdilo, ki ga izdajo estonski organi, da so take osebe dejansko in zakonito opravljale take dejavnosti na njihovem ozemlju vsaj pet zaporednih let v sedmih letih pred datumom izdaje potrdila.

5.   Vsaka država članica prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, ki omogočajo dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo in zdravnika specialista, ter dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika specialista, veterinarja, babico, farmacevta in arhitekta, ki jih imajo državljani držav članic in jih je izdala nekdanja Jugoslavija, ali katerih usposabljanje se je začelo pred 25. junijem 1991 za Slovenijo, kadar organi navedene države članice potrdijo, da imajo taka dokazila na njihovem ozemlju enako pravno veljavnost kot dokazila, ki jih sami izdajajo, ter, v zvezi z arhitekti, kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, določena za te države članice v točki 6 Priloge VI, kar zadeva dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo, zdravnika specialista, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika specialista, veterinarja, babice, farmacevta v zvezi z dejavnostmi iz člena 45(2) in arhitekta v zvezi z dejavnostmi iz člena 48 ter opravljanje takih dejavnosti.

Takemu potrdilu mora biti priloženo še potrdilo, ki ga izdajo isti organi, da so take osebe dejansko in zakonito opravljale take dejavnosti na njihovem ozemlju vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje potrdila.

6.   Državljanom držav članic, katerih dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, veterinarja, babico in farmacevta niso v skladu z nazivi, ki so za vsako državo članico podani v točkah 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 in 5.6.2 Priloge V, vsaka država članica prizna kot zadosten dokaz dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki jih izdajo te države članice in ki jim je priloženo potrdilo, ki ga izdajo pristojne oblasti ali organi.

V potrdilu iz prvega pododstavka mora biti navedeno, da dokazilo o formalnih kvalifikacijah potrjuje uspešno opravljeno usposabljanje v skladu s členi 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40 ali 44 ter da ga država članica, ki ga je izdala, obravnava enako kot kvalifikacije, katerih nazivi so navedeni v točkah 5.1.1., 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 in 5.6.2 Priloge V.

Oddelek 2

Zdravniki

Člen 24

Osnovno medicinsko usposabljanje

1.   Za sprejem v osnovno medicinsko usposabljanje se zahteva diploma ali spričevalo, ki omogoča dostop do zadevnega študija na univerzah.

2.   Osnovno medicinsko usposabljanje obsega skupno najmanj šestletni študij ali 5 500 ur teoretičnega in praktičnega usposabljanja na univerzi ali pod nadzorom univerze.

Za osebe, ki so s študijem pričele pred 1. januarjem 1972, lahko usposabljanje iz prvega pododstavka vključuje šestmesečno prakso s polnim delovnim časom na univerzitetni ravni pod nadzorom pristojnih organov.

3.   Osnovno medicinsko usposabljanje mora zagotoviti, da oseba pridobi naslednja znanja in veščine:

| (a) | ustrezno poznavanje ved, na katerih temelji medicina, in dobro razumevanje znanstvenih metod, vključno z načeli merjenja bioloških funkcij, vrednotenjem znanstveno potrjenih dejstev in analizo podatkov; |
| --- | --- |

(a)

ustrezno poznavanje ved, na katerih temelji medicina, in dobro razumevanje znanstvenih metod, vključno z načeli merjenja bioloških funkcij, vrednotenjem znanstveno potrjenih dejstev in analizo podatkov;

| (b) | zadostno razumevanje strukture, funkcij in obnašanja zdravih in bolnih ljudi kakor tudi odnosa med zdravstvenim stanjem človeka ter njegovim fizičnim in družbenim okoljem; |
| --- | --- |

(b)

zadostno razumevanje strukture, funkcij in obnašanja zdravih in bolnih ljudi kakor tudi odnosa med zdravstvenim stanjem človeka ter njegovim fizičnim in družbenim okoljem;

| (c) | ustrezno poznavanje klinične stroke in praks, ki dajejo jasno sliko o duševnih in telesnih boleznih, o medicini z vidika preventive, diagnostike, terapije in o razmnoževanju človeka; |
| --- | --- |

(c)

ustrezno poznavanje klinične stroke in praks, ki dajejo jasno sliko o duševnih in telesnih boleznih, o medicini z vidika preventive, diagnostike, terapije in o razmnoževanju človeka;

| (d) | ustrezne klinične izkušnje v bolnišnicah pod ustreznim nadzorom. |
| --- | --- |

(d)

ustrezne klinične izkušnje v bolnišnicah pod ustreznim nadzorom.

Člen 25

Specialistično medicinsko usposabljanje

1.   Za sprejem v specialistično medicinsko usposabljanje se zahteva dokončan in potrjen šestletni študij, ki je del programa usposabljanja iz člena 24, med katerim je udeleženec usposabljanja pridobil ustrezno splošno medicinsko znanje.

2.   Specialistično medicinsko usposabljanje obsega teoretično in praktično usposabljanje na univerzi ali v učni bolnišnici ali, kadar je to primerno, v zdravstveni ustanovi, ki jo imenujejo pristojne oblasti ali organi.

Države članice zagotovijo, da minimalno trajanje specialističnega medicinskega usposabljanja iz točke 5.1.3 Priloge V ni krajše od obdobja, določenega v navedeni točki. Usposabljanje se izvaja pod nadzorom pristojnih oblasti ali organov. Vključevati mora osebno sodelovanje zdravnika specializanta v dejavnosti in odgovornostih zadevnih služb.

3.   Usposabljanje se mora izvajati s polno časovno obveznostjo v posebnih ustanovah, ki jih imenujejo pristojni organi. Zajema udeležbo pri vseh zdravniških dejavnostih na oddelku, kjer se izvaja, vključno z dežurstvi, tako da specializant v skladu s pogoji, ki jih določijo pristojni organi, ves delovni teden in vse leto svoje strokovno delo posveča temu praktičnemu in teoretičnemu usposabljanju. Ta delovna mesta so ustrezno nagrajevana.

4.   Države članice za izdajo dokazila o specialističnem medicinskem usposabljanju zahtevajo dokazilo o osnovnem medicinskem usposabljanju, navedenem v točki 5.1.1 Priloge V.

5.   Minimalna obdobja usposabljanja iz točke 5.1.3 Priloge V se lahko spremenijo v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Člen 26

Vrste specialističnega medicinskega usposabljanja

Dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika specialista iz člena 21 so tista, ki jih izdajo pristojni organi ali organi iz točke 5.1.2 Priloge V in ki ustrezajo, kar zadeva specialistično usposabljanje, nazivom, ki se uporabljajo v posameznih državah članicah in so navedena v točki 5.1.3 Priloge V.

O vključitvi novih zdravniških specializacij, ki so enake v vsaj dveh petinah držav članic, v točko 5.1.3 Priloge V se lahko odloči v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom posodobitve te direktive glede na spremembe v nacionalni zakonodaji.

Člen 27

Pridobljene pravice zdravnikov specialistov

1.   Država članica gostiteljica lahko zahteva od zdravnikov specialistov, katerih specialistično medicinsko usposabljanje z delno časovno obveznostjo so urejali zakoni in drugi predpisi, ki veljajo od 20. junija 1975, in ki so s specialističnim usposabljanjem začeli najkasneje 31. decembra 1983, da svojim dokazilom o formalnih kvalifikacijah priložijo potrdilo, da so dejansko in zakonito opravljali ustrezne dejavnosti vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred izdajo navedenega potrdila.

2.   Vsaka država članica prizna kvalifikacijo zdravnikov specialistov, podeljeno zdravnikom v Španiji, ki so dokončali specialistično usposabljanje pred 1. januarjem 1995, četudi to usposabljanje ne izpolnjuje minimalnih zahtev usposobljenosti iz člena 25, če je tem dokazilom o kvalifikacijah priloženo potrdilo, ki ga izdajo pristojni španski organi in potrjuje, da je ta oseba opravila preizkus posebne strokovne usposobljenosti na podlagi izjemnih ukrepov v zvezi s priznavanjem, določenih v Kraljevem odloku 1497/99, da se ugotovi, ali ima ta oseba raven znanja in veščin, primerljivo z ravnjo, ki jo imajo zdravniki z dokazili o kvalifikaciji zdravnika specialista, določenimi za Španijo v točkah 5.1.2 in 5.1.3 Priloge V.

3.   Vsaka država članica, ki je razveljavila svoje zakone in druge predpise v zvezi z izdajanjem dokazil o formalnih kvalifikacijah zdravnika specialista, navedenih v točkah 5.1.2 in 5.1.3 Priloge V, in ki je sprejela ukrepe, povezane s pridobljenimi pravicami v korist svojih državljanov, prizna državljanom drugih držav članic pravico, da izkoristijo te ukrepe, če so taka dokazila o formalnih kvalifikacijah izdana pred datumom, ko je država članica gostiteljica prenehala izdajati dokazila za to specializacijo.

Datumi razveljavitve predpisov so navedeni v točki 5.1.3 Priloge V.

Člen 28

Posebno usposabljanje iz splošne medicine

1.   Za sprejem v posebno usposabljanje iz splošne medicine se zahteva zaključen in potrjen šestletni študij, ki je del programa usposabljanja iz člena 24.

2.   Posebno usposabljanje iz splošne medicine, na podlagi katerega se pridobi dokazilo o formalnih kvalifikacijah, ki bo izdano pred 1. januarjem 2006, traja najmanj dve leti s polno časovno obveznostjo. Če so dokazila o formalnih kvalifikacijah izdana po navedenem datumu, usposabljanje traja vsaj tri leta s polno časovno obveznostjo.

Kadar program usposabljanja iz člena 24, zajema praktično usposabljanje, ki se izvaja v pooblaščeni bolnišnici z ustrezno opremo in storitvami ali v pooblaščeni ambulanti splošne medicine ali v pooblaščenem zdravstvenem zavodu, kjer zdravniki opravljajo osnovno zdravstveno dejavnost, se lahko trajanje tega praktičnega usposabljanja do največ enega leta vključi v obdobje, določeno v prvem pododstavku, za spričevala o usposabljanju, izdana 1. januarja 2006 ali kasneje.

Možnost, predvideno v drugem pododstavku, lahko uveljavljajo le države članice, kjer je posebno usposabljanje iz splošne medicine trajalo dve leti od 1. januarja 2001.

3.   Posebno usposabljanje iz splošne medicine se izvaja s polno časovno obveznostjo pod nadzorom pristojnih organov ali drugih teles. Je bolj praktično kot teoretično.

Praktično usposabljanje se izvaja najmanj šest mesecev v pooblaščeni bolnišnici z ustrezno opremo in storitvami ter najmanj šest mesecev v pooblaščeni ambulanti splošne medicine ali pooblaščenem zdravstvenem zavodu, kjer zdravniki opravljajo osnovno zdravstveno dejavnost.

Praktično usposabljanje poteka v povezavi z drugimi zdravstvenimi zavodi ali organizacijami, ki izvajajo dejavnosti splošne medicine. Vendar pa se lahko, ne da bi to posegalo v najkrajši čas trajanja iz drugega pododstavka, praktično usposabljanje izvaja v obdobju največ šestih mesecev v drugih pooblaščenih zdravstvenih zavodih ali organizacijah, ki izvajajo dejavnosti splošne medicine.

Usposabljanje zahteva osebno udeležbo udeleženca usposabljanja pri strokovnih dejavnostih in odgovornostih oseb, s katerimi dela.

4.   Države članice kot pogoj za izdajo dokazil o formalnih kvalifikacijah za splošno medicino zahtevajo, da ima kandidat dokazila o formalnih kvalifikacijah iz osnovnega medicinskega usposabljanja, navedena v točki 5.1.1 Priloge V.

5.   Države članice lahko izdajo dokazila o formalnih kvalifikacijah, navedena v točki 5.1.4 Priloge V, zdravniku, ki ni dokončal usposabljanja iz tega člena, vendar je dokončal drugačno dopolnilno usposabljanje, kar potrjujejo dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki so jih izdali pristojni organi v državi članici. Ne smejo pa izdati dokazil o formalnih kvalifikacijah, če ta ne potrjujejo znanja, ki je kvalitativno enakovredno stopnji znanja, pridobljenega na podlagi usposabljanja, predvidenega v tem členu.

Države članice med drugim določijo, v kakšnem obsegu lahko dopolnilno usposabljanje in poklicne izkušnje, ki jih je kandidat že pridobil, nadomestijo usposabljanje, predvideno v tem členu.

Države članice lahko izdajo dokazila o formalnih kvalifikacijah, navedena v točki 5.1.4 Priloge V, le če je kandidat pridobil vsaj šest mesecev izkušenj iz splošne medicine v ambulanti splošne medicine ali zdravstvenem zavodu, kjer zdravniki izvajajo vrste primarnega zdravstvenega varstva, navedene v odstavku 3.

Člen 29

Opravljanje dejavnosti zdravnikov splošne medicine

Vsaka država članica ob upoštevanju predpisov o pridobljenih pravicah kot pogoj za opravljanje dejavnosti zdravnika splošne medicine v nacionalnem sistemu socialne varnosti zahteva dokazila o formalnih kvalifikacijah, navedena v točki 5.1.4 Priloge V.

Države članice lahko oprostijo tega pogoja osebe, ki so trenutno vključene v posebno usposabljanje iz splošne medicine.

Člen 30

Pridobljene pravice zdravnikov splošne medicine

1.   Vsaka država članica določi pridobljene pravice. Vendar pa mora kot pridobljeno pravico priznavati pravico do opravljanja dejavnosti zdravnika splošne medicine v nacionalnem sistemu socialne varnosti brez dokazil o formalnih kvalifikacijah, navedenih v točki 5.1.4 Priloge V, vsem zdravnikom, ki imajo to pravico od referenčnega datuma iz te točke na podlagi določb, ki veljajo za zdravniški poklic in ki omogočajo dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo ter ki so ustanovljeni od tega datuma na njenem ozemlju v skladu z določbami člena 21 ali člena 23.

Pristojni organi vsake države članice na zahtevo izdajo potrdilo o pravici opravljanja dejavnosti zdravnika splošne medicine v nacionalnem sistemu socialne varnosti brez dokazil o formalni izobrazbi, navedenih v točki 5.1.4 Priloge V, zdravnikom, ki imajo pridobljene pravice v skladu s prvim pododstavkom.

2.   Vsaka država članica prizna potrdila iz drugega pododstavka odstavka 1, ki jih države članice izdajo državljanom drugih držav članic, in takim potrdilom priznava enako veljavnost na svojem ozemlju kot dokazilom o formalnih kvalifikacijah, ki jih izdajajo in ki omogočajo opravljanje dejavnosti zdravnika splošne medicine v nacionalnem sistemu socialne varnosti.

Oddelek 3

Medicinske sestre za splošno zdravstveno nego

Člen 31

Usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego

1.   Za sprejem v usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego se zahteva zaključeno desetletno splošno izobraževanje, potrjeno z diplomo, spričevalom ali drugim dokazilom, ki ga izdajo pristojni organi ali telesa v državi članici, ali s spričevalom o opravljenem izpitu enakovredne stopnje, ki omogoča sprejem v šolo za medicinske sestre.

2.   Usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego se izvaja s polno časovno obveznostjo in obsega vsaj program, opisan v točki 5.2.1 Priloge V.

Vsebina točke 5.2.1 Priloge V se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Zaradi takih posodobitev se v nobeni državi članici ne sme spremeniti veljavnih zakonodajnih načel v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe.

3.   Usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego zajema vsaj tri leta študija ali 4 600 ur teoretičnega in kliničnega usposabljanja, pri čemer trajanje teoretičnega usposabljanja predstavlja vsaj tretjino, trajanje kliničnega usposabljanja pa vsaj polovico minimalnega trajanja usposabljanja. Države članice lahko delno oprostijo teh obveznosti osebe, ki so se delno usposabljale v programih usposabljanja, ki so vsaj enakovredne stopnje.

Države članice zagotovijo, da institucije, ki usposabljajo medicinske sestre, odgovarjajo za usklajevanje teoretičnega in kliničnega usposabljanja skozi celoten študijski program.

4.   Teoretično usposabljanje je tisti del usposabljanja medicinskih sester, med katerim medicinske sestre, udeleženke praktičnega usposabljanja, pridobijo poklicno znanje, razumevanje in veščine, potrebne za organizacijo, pripravljanje in dajanje zdravil ter ocenjevanje celovite zdravstvene nege. Izobraževanje izvajajo učitelji zdravstvene nege in druge pristojne osebe v šolah za medicinske sestre in drugih izobraževalnih zavodih, ki jih izbere izobraževalna ustanova.

5.   Klinično usposabljanje je del usposabljanja medicinskih sester, pri katerem se medicinske sestre, udeleženke praktičnega usposabljanja, učijo v skupini in v neposrednem stiku z zdravim ali bolnim posameznikom in/ali skupnostjo organizirati, pripravljati in dajati zdravila in oceniti zahtevano celovito zdravstveno nego na podlagi pridobljenega znanja in veščin. Medicinska sestra, udeleženka praktičnega usposabljanja, se nauči ne le delati v skupini, temveč tudi voditi skupino in organizirati celovito zdravstveno nego, vključno z zdravstvenim izobraževanjem posameznikov in manjših skupin v zdravstveni ustanovi ali skupnosti.

Tako usposabljanje poteka v bolnišnicah in drugih zdravstvenih ustanovah in v skupnosti pod nadzorom učiteljev zdravstvene nege ter v sodelovanju in s pomočjo drugih usposobljenih medicinskih sester. V učnem procesu lahko sodeluje tudi drugo usposobljeno osebje.

Medicinske sestre, udeleženke praktičnega usposabljanja, sodelujejo v dejavnostih zadevnega oddelka, če so te primerne za njihovo usposabljanje, pri čemer se naučijo prevzemati odgovornosti v zdravstveni negi.

6.   Usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego mora zagotoviti, da oseba pridobi naslednja znanja in veščine:

| (a) | ustrezno poznavanje ved, na katerih temelji splošna zdravstvena nega, vključno z zadostnim razumevanjem zgradbe, fizioloških funkcij in obnašanja zdravih in bolnih oseb kakor tudi odnosa med zdravstvenim stanjem človeka ter njegovim fizičnim in družbenim okoljem; |
| --- | --- |

(a)

ustrezno poznavanje ved, na katerih temelji splošna zdravstvena nega, vključno z zadostnim razumevanjem zgradbe, fizioloških funkcij in obnašanja zdravih in bolnih oseb kakor tudi odnosa med zdravstvenim stanjem človeka ter njegovim fizičnim in družbenim okoljem;

| (b) | zadostno poznavanje narave in etike poklica ter splošnih načel zdravja in zdravstvene nege; |
| --- | --- |

(b)

zadostno poznavanje narave in etike poklica ter splošnih načel zdravja in zdravstvene nege;

| (c) | ustrezne klinične izkušnje; te izkušnje, ki naj bodo izbrane glede na njihov pomen za usposabljanje, je treba pridobivati pod nadzorom usposobljenega sestrskega osebja ter na krajih, kjer sta število usposobljenega osebja in oprema primerna za zdravstveno nego bolnikov; |
| --- | --- |

(c)

ustrezne klinične izkušnje; te izkušnje, ki naj bodo izbrane glede na njihov pomen za usposabljanje, je treba pridobivati pod nadzorom usposobljenega sestrskega osebja ter na krajih, kjer sta število usposobljenega osebja in oprema primerna za zdravstveno nego bolnikov;

| (d) | sposobnost za sodelovanje pri praktičnem usposabljanju zdravstvenega osebja in izkušnje pri delu s tem osebjem; |
| --- | --- |

(d)

sposobnost za sodelovanje pri praktičnem usposabljanju zdravstvenega osebja in izkušnje pri delu s tem osebjem;

| (e) | izkušnje pri delu z delavci drugih poklicev v zdravstvenem sektorju. |
| --- | --- |

(e)

izkušnje pri delu z delavci drugih poklicev v zdravstvenem sektorju.

Člen 32

Opravljanje dejavnosti medicinskih sester za splošno zdravstveno nego

Za namen te direktive so dejavnosti medicinskih sester za splošno zdravstveno nego dejavnosti, ki se opravljajo poklicno in so navedene v točki 5.2.2 Priloge V.

Člen 33

Pridobljene pravice medicinskih sester za splošno zdravstveno nego

1.   Kadar splošna pravila pridobljenih pravic veljajo za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, so dejavnosti iz člena 23 morale vključevati prevzemanje polne odgovornosti za načrtovanje, organizacijo in izvajanje zdravstvene nege bolnika.

2.   Za kvalifikacijo medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, pridobljeno na Poljskem, veljajo le naslednje določbe v zvezi s pridobljenimi pravicami. Države članice priznajo državljanom držav članic, katerih dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego so bila izdana ali ki so se začeli usposabljati na Poljskem pred 1. majem 2004 ter ki ne izpolnjujejo minimalnih zahtev usposobljenosti, določenih v členu 31, kot zadosten dokaz naslednja dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, če so jim priložena potrdila o tem, da so ti državljani države članice dejansko in zakonito opravljali dejavnosti medicinske sestre za splošno zdravstveno nego na Poljskem tako dolgo, kot je določeno spodaj:

| (a) | dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro na dodiplomski stopnji (dyplom licencjata pielęgniarstwa) — vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje dokazila; |
| --- | --- |

(a)

dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro na dodiplomski stopnji (dyplom licencjata pielęgniarstwa) — vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje dokazila;

| (b) | dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro, ki potrjujejo dokončano posrednješolsko izobraževanje na poklicni zdravstveni šoli (dyplom licencjata pielęgniarstwa) — vsaj pet zaporednih let v sedmih letih pred datumom izdaje dokazila. |
| --- | --- |

(b)

dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro, ki potrjujejo dokončano posrednješolsko izobraževanje na poklicni zdravstveni šoli (dyplom licencjata pielęgniarstwa) — vsaj pet zaporednih let v sedmih letih pred datumom izdaje dokazila.

Navedene dejavnosti so morale vključevati prevzemanje polne odgovornosti za načrtovanje, organizacijo in izvajanje zdravstvene nege bolnika.

3.   Države članice priznavajo dokazila o formalnih kvalifikacijah iz zdravstvene nege, izdana medicinskim sestram na Poljskem, ki so dokončale usposabljanje pred 1. majem 2004, ki ne izpolnjuje minimalnih zahtev usposobljenosti, določenih v členu 31, potrjena z diplomo „diplomirani“, pridobljeno na podlagi posebnega dopolnilnega programa iz člena 11 Zakona z dne 20. aprila 2004 o spremembi Zakona o poklicih medicinske sestre in babice in o nekaterih drugih pravnih aktih (Uradni list Republike Poljske z dne 30. aprila 2004, št. 92, pos. 885) ter Uredbe ministra za zdravje z dne 11. maja 2004 o podrobnih pogojih izvajanja študija za medicinske sestre in babice, ki imajo spričevalo o končani srednji šoli (končni izpit — matura) in so diplomanti medicinskega liceja in poklicnih zdravstvenih šol za poklic medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske z dne 13. maja 2004, št. 110, pos. 1170), z namenom, da se preveri, ali je raven znanja in sposobnosti take osebe primerljiva z znanjem in sposobnostmi medicinskih sester s kvalifikacijami, ki so za Poljsko opredeljene v točki 5.2.2 Priloge V.

Oddelek 4

Zobozdravniki

Člen 34

Osnovno zobozdravstveno usposabljanje

1.   Za sprejem v osnovno zobozdravstveno usposabljanje se zahteva diploma ali spričevalo, ki omogoča dostop do zadevnih študijev na univerzah ali visokošolskih ustanovah, ki jim je priznan enakovreden status, v državi članici.

2.   Osnovno zobozdravstveno usposabljanje obsega skupno najmanj pet let rednega teoretičnega in praktičnega študija, ki zajema vsaj program, opisan v točki 5.3.1 Priloge V, in se izvaja na univerzi, visokošolski ustanovi, ki izvaja usposabljanje s priznano enakovredno ravnjo ali pod nadzorom univerze.

Vsebina točke 5.3.1 Priloge V se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Zaradi takih posodobitev se v nobeni državi članici ne sme spremeniti veljavnih zakonodajnih načel v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe.

3.   Osnovno zobozdravstveno usposabljanje mora zagotoviti, da oseba pridobi naslednja znanja in veščine:

| (a) | primerno poznavanje ved, na katerih temelji zobozdravstvo, in dobro razumevanje znanstvenih metod, vključno z načeli o merjenju bioloških funkcij, presojo znanstveno dokazanih dejstev in analizo podatkov; |
| --- | --- |

(a)

primerno poznavanje ved, na katerih temelji zobozdravstvo, in dobro razumevanje znanstvenih metod, vključno z načeli o merjenju bioloških funkcij, presojo znanstveno dokazanih dejstev in analizo podatkov;

| (b) | primerno poznavanje organizma, fiziologije in obnašanja zdravih in bolnih oseb kakot tudi vpliva naravnega in družbenega okolja na zdravstveno stanje človeka, če ti dejavniki vplivajo na zobozdravstvo; |
| --- | --- |

(b)

primerno poznavanje organizma, fiziologije in obnašanja zdravih in bolnih oseb kakot tudi vpliva naravnega in družbenega okolja na zdravstveno stanje človeka, če ti dejavniki vplivajo na zobozdravstvo;

| (c) | primerno poznavanje zgradbe in delovanja zdravega in bolnega zobovja, ustne votline, čeljusti in s tem povezanih tkiv ter njihove povezanosti s splošnim zdravstvenim stanjem in fizično in socialno dobrobit pacienta; |
| --- | --- |

(c)

primerno poznavanje zgradbe in delovanja zdravega in bolnega zobovja, ustne votline, čeljusti in s tem povezanih tkiv ter njihove povezanosti s splošnim zdravstvenim stanjem in fizično in socialno dobrobit pacienta;

| (d) | primerno poznavanje kliničnih panog in metod, ki zobozdravniku dajejo razumljivo sliko o nepravilnostih, poškodbah in boleznih zobovja, ustne votline, čeljusti in s tem povezanih tkiv ter poznavanje preventivnega, diagnostičnega in terapevtskega zobozdravstva; |
| --- | --- |

(d)

primerno poznavanje kliničnih panog in metod, ki zobozdravniku dajejo razumljivo sliko o nepravilnostih, poškodbah in boleznih zobovja, ustne votline, čeljusti in s tem povezanih tkiv ter poznavanje preventivnega, diagnostičnega in terapevtskega zobozdravstva;

| (e) | ustrezne klinične izkušnje pod primernim nadzorom. |
| --- | --- |

(e)

ustrezne klinične izkušnje pod primernim nadzorom.

To usposabljanje mora zagotoviti strokovna znanja, potrebna za izvajanje vseh dejavnosti, ki vključujejo preventivo, diagnostiko in zdravljenje nepravilnosti in bolezni zobovja, ustne votline, čeljusti in s tem povezanih tkiv.

Člen 35

Specialistično zobozdravstveno usposabljanje

1.   Za sprejem v specialistično zobozdravstveno usposabljanje se zahteva dokončan in potrjen petletni teoretični in praktični študij v okviru usposabljanja iz člena 34 ali dokazila iz členov 23 in 37.

2.   Specialistično zobozdravstveno usposabljanje zajema teoretično in praktično šolanje na univerzitetnem centru, v zdravstvenem učnem in raziskovalnem centru ali, kadar je to primerno, v zdravstvenem zavodu, ki ga za ta namen potrdijo pristojni organi ali telesa.

Specialistični zobozdravstveni programi s polno časovno obveznostjo trajajo najmanj tri leta in se izvajajo pod nadzorom pristojnih oblasti ali organov. Tako usposabljanje vključuje osebno sodelovanje zobozdravnika specializanta v dejavnostih in odgovornostih take ustanove.

Minimalno obdobje usposabljanja iz drugega pododstavka se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

3.   Države članice za izdajo dokazil o specialističnem zobozdravstvenem usposabljanju zahtevajo dokazila o osnovnem zobozdravstvenem usposabljanju, navedena v točki 5.3.2 Priloge V.

Člen 36

Opravljanje dejavnosti zobozdravnikov

1.   V tej direktivi so poklicne dejavnosti zobozdravnikov dejavnosti, opredeljene v odstavku 3 in ki se opravljajo v okviru poklicnih kvalifikacij, navedenih v točki 5.3.2 Priloge V.

2.   Poklic zobozdravnika temelji na zobozdravstvenem usposabljanju iz člena 34 in predstavlja poseben poklic, ki se loči od zdravnikov splošne medicine in zdravnikov specialistov. Za opravljanje dejavnosti zobozdravnika so potrebna dokazila o formalnih kvalifikacijah, navedena v točki 5.3.2 Priloge V. Imetniki takih dokazil o formalnih kvalifikacijah se obravnavajo enako kot tisti, za katere se uporabljata člena 23 ali 37.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo zobozdravniki na splošno dostop do in da opravljajo dejavnosti preventive, diagnostike in zdravljenja nepravilnosti in bolezni zobovja, ustne votline, čeljusti in s tem povezanih tkiv, ob ustreznem upoštevanju predpisov in pravil poklicne etike v času referenčnih datumov, navedenih v točki 5.3.2 Priloge V.

Člen 37

Pridobljene pravice zobozdravnikov

1.   Za opravljanje poklicnih dejavnosti zobozdravnikov v okviru kvalifikacij, navedenih v točki 5.3.2 Priloge V, vsaka država članica priznava dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, izdana v Italiji, Španiji, Avstriji, na Češkem in Slovaškem osebam, ki so z medicinskim usposabljanjem začele na ali pred referenčnim datumom, določenim v navedeni prilogi za to državo članico, če jim je priloženo potrdilo, ki so ga izdali pristojni organi te države članice.

To potrdilo mora navajati, da sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | da so take osebe dejansko, zakonito in kot glavno dejavnost opravljale v tej državi članici dejavnosti iz člena 36 najmanj tri zaporedna leta v petih letih pred izdajo tega potrdila; |
| --- | --- |

(a)

da so take osebe dejansko, zakonito in kot glavno dejavnost opravljale v tej državi članici dejavnosti iz člena 36 najmanj tri zaporedna leta v petih letih pred izdajo tega potrdila;

| (b) | da je tem osebam dovoljeno opravljati omenjene dejavnosti pod enakimi pogoji kot imetnikom dokazil o formalnih kvalifikacijah, navedenih za to državo članico v točki 5.3.2 Priloge V. |
| --- | --- |

(b)

da je tem osebam dovoljeno opravljati omenjene dejavnosti pod enakimi pogoji kot imetnikom dokazil o formalnih kvalifikacijah, navedenih za to državo članico v točki 5.3.2 Priloge V.

Zahteva po triletnih izkušnjah v praktičnem delu iz točke (a) drugega pododstavka se opusti za osebe, ki so uspešno končale vsaj tri leta študija, za katerega pristojni organi v državi članici potrdijo, da je enakovreden usposabljanju iz člena 34.

Za Češko in Slovaško se dokazila o formalnih kvalifikacijah, pridobljena v nekdanji Češkoslovaški, priznavajo enako kot češka in slovaška dokazila o formalnih kvalifikacijah in pod enakimi pogoji, kot so določeni v prejšnjih pododstavkih.

2.   Vsaka država članica priznava dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, podeljena v Italiji osebam, ki so začele z univerzitetnim medicinskim usposabljanjem po 28. januarju 1980 in najkasneje 31. decembra 1984, če jim je priloženo potrdilo, ki so ga izdali pristojni italijanski organi.

To potrdilo mora navajati, da so izpolnjeni naslednji trije pogoji:

| (a) | da so take osebe opravile ustrezen preizkus poklicne usposobljenosti, ki ga izvajajo pristojni italijanski organi, da bi ugotovili, ali je raven znanja in veščin teh oseb primerljiva z ravnjo, ki jo imajo osebe z dokazili o formalnih kvalifikacijah, navedenih za Italijo v točki 5.3.2 Priloge V; |
| --- | --- |

(a)

da so take osebe opravile ustrezen preizkus poklicne usposobljenosti, ki ga izvajajo pristojni italijanski organi, da bi ugotovili, ali je raven znanja in veščin teh oseb primerljiva z ravnjo, ki jo imajo osebe z dokazili o formalnih kvalifikacijah, navedenih za Italijo v točki 5.3.2 Priloge V;

| (b) | da so dejansko, zakonito in kot glavno dejavnost opravljale v Italiji dejavnosti iz člena 36 najmanj tri zaporedna leta v petih letih pred izdajo tega potrdila; |
| --- | --- |

(b)

da so dejansko, zakonito in kot glavno dejavnost opravljale v Italiji dejavnosti iz člena 36 najmanj tri zaporedna leta v petih letih pred izdajo tega potrdila;

| (c) | da jim je dovoljeno opravljati ali da dejansko, zakonito in kot glavno dejavnost opravljajo dejavnosti iz člena 36 pod enakimi pogoji, kot imetniki dokazil o formalnih kvalifikacijah, navedenih za Italijo v točki 5.3.2 Priloge V. |
| --- | --- |

(c)

da jim je dovoljeno opravljati ali da dejansko, zakonito in kot glavno dejavnost opravljajo dejavnosti iz člena 36 pod enakimi pogoji, kot imetniki dokazil o formalnih kvalifikacijah, navedenih za Italijo v točki 5.3.2 Priloge V.

Zahteva po preizkusu poklicnih sposobnosti iz točke (a) drugega pododstavka se opusti za osebe, ki so uspešno končale vsaj tri leta študija, za katerega pristojni organi potrdijo, da je enakovreden usposabljanju iz člena 34.

Osebe, ki so začele z univerzitetnim medicinskim usposabljanjem po 31. decembru 1984, se obravnavajo enako kot zgoraj navedene osebe, če se je navedeni triletni študij začel pred 31. decembrom 1994.

Oddelek 5

Veterinarji

Člen 38

Usposabljanje veterinarjev

1.   Usposabljanje veterinarjev obsega skupno najmanj pet let rednega teoretičnega in praktičnega študija, ki zajema vsaj program opisan v točki 5.4.1 Priloge V in se izvaja na univerzi ali visokošolski ustanovi, ki izvaja usposabljanje s priznano enakovredno ravnjo ali pod nadzorom univerze.

Vsebina točke 5.4.1 Priloge V se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Zaradi takih posodobitev se v nobeni državi članici ne sme spremeniti veljavnih zakonodajnih načel v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe.

2.   Za sprejem v veterinarsko usposabljanje se zahteva diploma ali spričevalo, ki omogoča vpis na univerze ali visokošolske ustanove, ki jim država članica priznava enakovredno raven za namene zadevnega študija.

3.   Usposabljanje veterinarjev mora zagotoviti, da oseba pridobi naslednja znanja in veščine:

| (a) | primerno poznavanje ved, na katerih temeljijo dejavnosti veterinarja; |
| --- | --- |

(a)

primerno poznavanje ved, na katerih temeljijo dejavnosti veterinarja;

| (b) | primerno poznavanje zgradbe in delovanja organizma zdravih živali, njihove reje, razmnoževanja in splošne higiene kakor tudi krmljenja, vključno s tehnologijo za proizvodnjo in konzerviranje raznih vrst krme, ustrezne njihovim potrebam; |
| --- | --- |

(b)

primerno poznavanje zgradbe in delovanja organizma zdravih živali, njihove reje, razmnoževanja in splošne higiene kakor tudi krmljenja, vključno s tehnologijo za proizvodnjo in konzerviranje raznih vrst krme, ustrezne njihovim potrebam;

| (c) | primerno poznavanje obnašanja živali in njihove zaščite; |
| --- | --- |

(c)

primerno poznavanje obnašanja živali in njihove zaščite;

| (d) | primerno poznavanje vzrokov, vrst, poteka, učinkov, diagnostiko in zdravljenja bolezni živali, bodisi posamezno bodisi v skupinah, vključno s posebnim poznavanjem bolezni, prenosljivih na ljudi; |
| --- | --- |

(d)

primerno poznavanje vzrokov, vrst, poteka, učinkov, diagnostiko in zdravljenja bolezni živali, bodisi posamezno bodisi v skupinah, vključno s posebnim poznavanjem bolezni, prenosljivih na ljudi;

| (e) | primerno poznavanje preventivne veterinarske medicine; |
| --- | --- |

(e)

primerno poznavanje preventivne veterinarske medicine;

| (f) | primerno poznavanje higiene in tehnologije za proizvodnjo, izdelavo in dajanje v promet živalskih proizvodov ali izdelkov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi; |
| --- | --- |

(f)

primerno poznavanje higiene in tehnologije za proizvodnjo, izdelavo in dajanje v promet živalskih proizvodov ali izdelkov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi;

| (g) | primerno poznavanje zakonov in drugih predpisov v zvezi z zgoraj navedenimi področji; |
| --- | --- |

(g)

primerno poznavanje zakonov in drugih predpisov v zvezi z zgoraj navedenimi področji;

| (h) | primerne klinične in druge praktične izkušnje pod ustreznim nadzorom. |
| --- | --- |

(h)

primerne klinične in druge praktične izkušnje pod ustreznim nadzorom.

Člen 39

Pridobljene pravice veterinarjev

Države članice brez poseganja v člen 23(4) priznajo državljanom držav članic, katerih dokazila o formalnih kvalifikacijah za veterinarja so bila izdana ali ki so se začeli usposabljati v Estoniji pred 1. majem 2004, taka dokazila o formalnih kvalifikacijah za veterinarja, če jim je priloženo potrdilo, da so dejansko in zakonito opravljali take dejavnosti v Estoniji vsaj pet zaporednih let v sedmih letih pred datumom izdaje potrdila.

Oddelek 6

Babice

Člen 40

Usposabljanje babic

1.   Usposabljanje babic obsega skupno najmanj:

| (a) | posebno usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki obsega vsaj tri leta teoretičnega in praktičnega študija (smer I), ki vključuje vsaj program, opisan v točki 5.5.1 Priloge V; ali |
| --- | --- |

(a)

posebno usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki obsega vsaj tri leta teoretičnega in praktičnega študija (smer I), ki vključuje vsaj program, opisan v točki 5.5.1 Priloge V; ali

| (b) | posebno usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki traja 18 mesecev (smer II) in vključuje vsaj študijski program, opisan v točki 5.5.1 Priloge V, ki ni v skladu z enakovrednim usposabljanjem medicinskih sester za splošno zdravstveno nego. |
| --- | --- |

(b)

posebno usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki traja 18 mesecev (smer II) in vključuje vsaj študijski program, opisan v točki 5.5.1 Priloge V, ki ni v skladu z enakovrednim usposabljanjem medicinskih sester za splošno zdravstveno nego.

Države članice zagotovijo, da so ustanove, ki izvajajo usposabljanje babic, odgovorne za usklajevanje teoretičnega in kliničnega usposabljanja skozi celoten študijski program.

Vsebina točke 5.5.1. Priloge V se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Zaradi takih posodobitev se v nobeni državi članici ne sme spremeniti veljavnih zakonodajnih načel v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe.

2.   Za sprejem v usposabljanje babic mora biti izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | dokončanih vsaj prvih deset let splošnega šolskega izobraževanja za smer I; ali |
| --- | --- |

(a)

dokončanih vsaj prvih deset let splošnega šolskega izobraževanja za smer I; ali

| (b) | dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, navedena v točki 5.2.2 Priloge V za smer II. |
| --- | --- |

(b)

dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, navedena v točki 5.2.2 Priloge V za smer II.

3.   Usposabljanje babic mora zagotoviti, da oseba pridobi naslednja znanja in veščine:

| (a) | primerno poznavanje ved, na katerih temeljijo dejavnosti babic, zlasti porodništva in ginekologije; |
| --- | --- |

(a)

primerno poznavanje ved, na katerih temeljijo dejavnosti babic, zlasti porodništva in ginekologije;

| (b) | ustrezno poznavanje poklicne etike in zakonodaje na tem področju; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno poznavanje poklicne etike in zakonodaje na tem področju;

| (c) | izčrpno znanje o bioloških funkcijah, anatomiji in fiziologiji porodništva in zdravstvene nege novorojenčka, kakor tudi znanja o odnosu med zdravstvenim stanjem človeka ter njegovim fizičnim in družbenim okoljem ter o njegovem vedenju; |
| --- | --- |

(c)

izčrpno znanje o bioloških funkcijah, anatomiji in fiziologiji porodništva in zdravstvene nege novorojenčka, kakor tudi znanja o odnosu med zdravstvenim stanjem človeka ter njegovim fizičnim in družbenim okoljem ter o njegovem vedenju;

| (d) | ustrezne klinične izkušnje v pooblaščenih ustanovah pod nadzorom usposobljenih strokovnjakov iz babištva in porodništva; |
| --- | --- |

(d)

ustrezne klinične izkušnje v pooblaščenih ustanovah pod nadzorom usposobljenih strokovnjakov iz babištva in porodništva;

| (e) | ustrezno razumevanje usposabljanja zdravstvenih delavcev in izkušnje pri delu s tem osebjem. |
| --- | --- |

(e)

ustrezno razumevanje usposabljanja zdravstvenih delavcev in izkušnje pri delu s tem osebjem.

Člen 41

Postopki za priznavanje dokazil o formalnih kvalifikacijah za babico

1.   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico, navedena v točki 5.5.2 Priloge V, se avtomatično priznjo v skladu s členom 21, če izpolnjujejo eno od naslednjih meril:

| (a) | Vsaj triletno usposabljanje babic s polno časovno obveznostjo:






  (i) | za katero se zahteva diploma, spričevalo ali drugo dokazilo o kvalifikacijah, ki omogoča vpis na univerze ali druge visokošolske ustanove ali drugače zagotavlja enakovredno raven znanja; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Vsaj triletno usposabljanje babic s polno časovno obveznostjo:

(i)

za katero se zahteva diploma, spričevalo ali drugo dokazilo o kvalifikacijah, ki omogoča vpis na univerze ali druge visokošolske ustanove ali drugače zagotavlja enakovredno raven znanja; ali

| (ii) | mu sledita dve leti poklicnih izkušenj, za katere je bilo izdano potrdilo v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

(ii)

mu sledita dve leti poklicnih izkušenj, za katere je bilo izdano potrdilo v skladu z odstavkom 2.

| (b) | Usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki traja vsaj dve leti ali 3 600 ur, pod pogojem, da ima oseba dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, kot je to opredeljeno v točki 5.2.2 Priloge V. |
| --- | --- |

(b)

Usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki traja vsaj dve leti ali 3 600 ur, pod pogojem, da ima oseba dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, kot je to opredeljeno v točki 5.2.2 Priloge V.

| (c) | Usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki traja vsaj 18 mesecev ali 3 000 ur, pod pogojem, da ima oseba dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, kot je to opredeljeno v točki 5.2.2 Priloge V, in eno leto poklicnih izkušenj, za katere je bilo izdano potrdilo v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

(c)

Usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki traja vsaj 18 mesecev ali 3 000 ur, pod pogojem, da ima oseba dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, kot je to opredeljeno v točki 5.2.2 Priloge V, in eno leto poklicnih izkušenj, za katere je bilo izdano potrdilo v skladu z odstavkom 2.

2.   Potrdilo iz odstavka 1 izdajo pristojni organi v državi članici izvora. Z njim se potrdi, da je imetnik po pridobitvi dokazil o formalnih kvalifikacijah za babico ustrezno dolgo zadovoljivo opravljal vse dejavnosti babice v bolnišnici ali zdravstveni ustanovi, odobreni v ta namen.

Člen 42

Opravljanje dejavnosti babic

1.   Določbe tega oddelka se uporabljajo za dejavnosti babic, kot jih določi vsaka država članica brez poseganja v odstavek 2 in ki se opravljajo pod poklicnimi nazivi, navedenimi v točki 5.5.2 Priloge V.

2.   Države članice zagotovijo, da sta babicam omogočena dostop do in opravljanje vsaj naslednjih dejavnosti:

| (a) | ustrezno informiranje in svetovanje v zvezi z načrtovanjem družine; |
| --- | --- |

(a)

ustrezno informiranje in svetovanje v zvezi z načrtovanjem družine;

| (b) | diagnosticiranje nosečnosti in spremljanje normalnega poteka nosečnosti; izvajanje preiskav, potrebnih za spremljanje razvoja normalnega poteka nosečnosti; |
| --- | --- |

(b)

diagnosticiranje nosečnosti in spremljanje normalnega poteka nosečnosti; izvajanje preiskav, potrebnih za spremljanje razvoja normalnega poteka nosečnosti;

| (c) | predpisovanje in svetovanje v preiskavah, potrebnih za čimprejšnje diagnosticiranje rizičnih nosečnosti; |
| --- | --- |

(c)

predpisovanje in svetovanje v preiskavah, potrebnih za čimprejšnje diagnosticiranje rizičnih nosečnosti;

| (d) | izvajanje programov šole za starše in popolne priprave na porod, vključno s svetovanjem o higieni in prehrani; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje programov šole za starše in popolne priprave na porod, vključno s svetovanjem o higieni in prehrani;

| (e) | skrb za mater in pomoč med porodom ter spremljanje stanja zarodka v maternici z ustreznimi kliničnimi metodami in tehničnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(e)

skrb za mater in pomoč med porodom ter spremljanje stanja zarodka v maternici z ustreznimi kliničnimi metodami in tehničnimi sredstvi;

| (f) | izvajanje spontanih porodov vključno z epiziotemijo, kadar je potrebna, v nujnih primerih pa tudi porod v medenični vstavi; |
| --- | --- |

(f)

izvajanje spontanih porodov vključno z epiziotemijo, kadar je potrebna, v nujnih primerih pa tudi porod v medenični vstavi;

| (g) | prepoznavanje opozorilnih znakov nepravilnosti pri materi ali otroku, ki zahtevajo napotitev k zdravniku, in pomoč temu zdravniku, kadar je to primerno; izvajanje ustreznih nujnih ukrepov v zdravnikovi odsotnosti, zlasti ročne odstranitve placente, ki ji lahko sledi ročni pregled maternice; |
| --- | --- |

(g)

prepoznavanje opozorilnih znakov nepravilnosti pri materi ali otroku, ki zahtevajo napotitev k zdravniku, in pomoč temu zdravniku, kadar je to primerno; izvajanje ustreznih nujnih ukrepov v zdravnikovi odsotnosti, zlasti ročne odstranitve placente, ki ji lahko sledi ročni pregled maternice;

| (h) | pregledovanje in negovanje novorojenega otroka; ukrepanje po lastni presoji v primeru potrebe in izvajanje takojšnjega oživljanja, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

(h)

pregledovanje in negovanje novorojenega otroka; ukrepanje po lastni presoji v primeru potrebe in izvajanje takojšnjega oživljanja, kadar je to potrebno;

| (i) | nega matere in spremljanje njenega napredka v poporodnem obdobju ter dajanje vseh potrebnih nasvetov o negi otroka, da bi lahko svojemu novorojenemu otroku zagotovila optimalen razvoj; |
| --- | --- |

(i)

nega matere in spremljanje njenega napredka v poporodnem obdobju ter dajanje vseh potrebnih nasvetov o negi otroka, da bi lahko svojemu novorojenemu otroku zagotovila optimalen razvoj;

| (j) | izvajanje zdravljenja, ki ga predpiše zdravnik; |
| --- | --- |

(j)

izvajanje zdravljenja, ki ga predpiše zdravnik;

| (k) | priprava potrebnih pisnih poročil. |
| --- | --- |

(k)

priprava potrebnih pisnih poročil.

Člen 43

Pridobljene pravice babic

1.   V primeru državljanov držav članic, katerih dokazila o formalnih kvalifikacijah za babice izpolnjujejo vse minimalne zahteve usposobljenosti, določene v členu 40, vendar v skladu s členom 41 niso priznana, če jim ni priloženo potrdilo o poklicnih izkušnjah iz člena 41(2), vsaka država članica kot zadosten dokaz prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki so jih izdale te države članice pred referenčnim datumom, navedenim v točki 5.5.2 Priloge V, in ki so jim priložena potrdila, da so ti državljani dejansko in zakonito opravljali take dejavnosti vsaj dve zaporedni leti v petih letih pred izdajo potrdila.

2.   Pogoji iz odstavka 1 veljajo za državljane držav članic, katerih dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico potrjujejo uspešno dokončano usposabljanje na ozemlju nekdanje Nemške demokratične republike in izpolnjujejo vse minimalne zahteve usposobljenosti iz člena 40, vendar kjer se dokazila o formalnih kvalifikacijah v smislu člena 41 ne priznajo, če jim ni priloženo potrdilo o poklicnih izkušnjah iz člena 41(2), če potrjujejo, da se je program usposabljanja začel pred 3. oktobrom 1990.

3.   Kar zadeva poljska dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico, veljajo le naslednje določbe v zvezi s pridobljenimi pravicami.

Države članice priznajo državljanom držav članic, katerih dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico so bila izdana ali ki so se začeli usposabljati na Poljskem pred 1. majem 2004 in ki ne izpolnjujejo minimalnih zahtev usposobljenosti iz člena 40, naslednja dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico, če so jim priložena potrdila o tem, da so te osebe dejansko in zakonito opravljale dejavnosti babice tako dolgo, kot je določeno spodaj:

| (a) | dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico na dodiplomski stopnji (dyplom licencjata położnictwa): vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje potrdila; |
| --- | --- |

(a)

dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico na dodiplomski stopnji (dyplom licencjata położnictwa): vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje potrdila;

| (b) | dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico, ki dokazujejo uspešno dokončano posrednješolsko izobraževanje na poklicni zdravstveni šoli (dyplom położnej): vsaj pet zaporednih let v sedmih letih pred datumom izdaje potrdila. |
| --- | --- |

(b)

dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico, ki dokazujejo uspešno dokončano posrednješolsko izobraževanje na poklicni zdravstveni šoli (dyplom położnej): vsaj pet zaporednih let v sedmih letih pred datumom izdaje potrdila.

4.   Države članice priznajo dokazila o formalnih kvalifikacijah za babištvo, izdana na Poljskem babicam, ki so dokončale usposabljanje pred 1. majem 2004, ki niso izpolnjevala minimalnih zahtev usposobljenosti iz člena 40, potrjena z diplomo „diplomirani“, pridobljeno na podlagi posebnega dopolnilnega programa iz člena 11 Zakona z dne 20. aprila 2004 o spremembi zakona o poklicih medicinske sestre in babice in o nekaterih drugih pravnih predpisih (Uradni list Republike Poljske z dne 30. aprila 2004, št. 92, pos. 885) in Uredbe Ministra za zdravje z dne 11. maja 2004 o podrobnih pogojih izvajanja študija za medicinske sestre in babice, ki imajo spričevalo o končani srednji šoli (končni izpit — matura) in so diplomanti medicinskega liceja in poklicnih zdravstvenih šol za poklic medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske z dne 13. maja 2004, št. 110, pos. 1170), z namenom, da se preveri, ali je raven znanja in sposobnosti take osebe primerljiva z znanjem in sposobnostmi babic s kvalifikacijami, ki so za Poljsko opredeljene v točki 5.5.2 Priloge V.

Oddelek 7

Farmacevti

Člen 44

Usposabljanje farmacevtov

1.   Za sprejem v program usposabljanja farmacevtov se zahteva diploma ali spričevalo, ki omogoča dostop do študija na univerzah ali visokošolskih ustanovah, ki jim je priznan enakovreden status, v državi članici.

2.   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za farmacevta potrjujejo usposabljanje, ki traja najmanj pet let in vključuje vsaj:

| (a) | štiri leta rednega teoretičnega in praktičnega usposabljanja na univerzi ali visokošolski ustanovi s priznanim enakovrednim statusom ali pod nadzorom univerze; |
| --- | --- |

(a)

štiri leta rednega teoretičnega in praktičnega usposabljanja na univerzi ali visokošolski ustanovi s priznanim enakovrednim statusom ali pod nadzorom univerze;

| (b) | šest mesecev pripravništva v javni lekarni ali v bolnišnici pod nadzorom farmacevtskega oddelka te bolnišnice. |
| --- | --- |

(b)

šest mesecev pripravništva v javni lekarni ali v bolnišnici pod nadzorom farmacevtskega oddelka te bolnišnice.

Tako usposabljanje obsega vsaj program, opisan v točki 5.6.1 Priloge V. Vsebina točke 5.6.1 Priloge V se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Zaradi takih posodobitev se v nobeni državi članici ne sme spremeniti veljavnih zakonodajnih načel v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe.

3.   Usposabljanje farmacevtov mora zagotoviti, da oseba pridobi naslednja znanja in veščine:

| (a) | ustrezno znanje o zdravilih in snoveh, ki se uporabljajo za proizvodnjo zdravil; |
| --- | --- |

(a)

ustrezno znanje o zdravilih in snoveh, ki se uporabljajo za proizvodnjo zdravil;

| (b) | ustrezno znanje o farmacevtski tehnologiji ter fizikalnem, kemijskem, biološkem in mikrobiološkem preizkušanju zdravil; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno znanje o farmacevtski tehnologiji ter fizikalnem, kemijskem, biološkem in mikrobiološkem preizkušanju zdravil;

| (c) | ustrezno znanje o presnovi in učinkih zdravil ter delovanju strupenih snovi in uporabi zdravil; |
| --- | --- |

(c)

ustrezno znanje o presnovi in učinkih zdravil ter delovanju strupenih snovi in uporabi zdravil;

| (d) | ustrezno znanje za vrednotenje znanstvenih podatkov v zvezi z zdravili, ki omogoča zagotavljanje ustreznih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

ustrezno znanje za vrednotenje znanstvenih podatkov v zvezi z zdravili, ki omogoča zagotavljanje ustreznih podatkov;

| (e) | ustrezno znanje o zakonskih in drugih zahtevah, povezanih s farmacevtsko prakso. |
| --- | --- |

(e)

ustrezno znanje o zakonskih in drugih zahtevah, povezanih s farmacevtsko prakso.

Člen 45

Opravljanje dejavnosti farmacevtov

1.   Za namene te direktive so dejavnosti farmacevta tiste dejavnosti, za dostop do in opravljanje katerih se zahtevajo poklicne kvalifikacije v eni ali več državah članicah in ki so dostopne imetnikom dokazil o formalnih kvalifikacijah, navedenih v točki 5.6.2 Priloge V.

2.   Države članice imetnikom dokazil o formalnih kvalifikacijah iz farmacije na univerzitetni ali enakovredni stopnji, ki izpolnjujejo določbe člena 44, zagotovijo pravico dostopa do vsaj naslednjih dejavnosti, ob upoštevanju, kadar je to primerno, zahtev po dodatnih poklicnih izkušnjah:

| (a) | priprava farmacevtske oblike zdravil; |
| --- | --- |

(a)

priprava farmacevtske oblike zdravil;

| (b) | izdelava in preizkušanje zdravil; |
| --- | --- |

(b)

izdelava in preizkušanje zdravil;

| (c) | preizkušanje zdravil v laboratoriju za preizkušanje zdravil; |
| --- | --- |

(c)

preizkušanje zdravil v laboratoriju za preizkušanje zdravil;

| (d) | skladiščenje, hramba in distribucija zdravil v prodaji na debelo; |
| --- | --- |

(d)

skladiščenje, hramba in distribucija zdravil v prodaji na debelo;

| (e) | priprava, preizkušanje, skladiščenje in dobava zdravil v javnih lekarnah; |
| --- | --- |

(e)

priprava, preizkušanje, skladiščenje in dobava zdravil v javnih lekarnah;

| (f) | priprava, preizkušanje, shranjevanje in izdajanje zdravil v bolnišnicah; |
| --- | --- |

(f)

priprava, preizkušanje, shranjevanje in izdajanje zdravil v bolnišnicah;

| (g) | obveščanje in svetovanje o zdravilih. |
| --- | --- |

(g)

obveščanje in svetovanje o zdravilih.

3.   Če država članica za dostop do ali opravljanje ene od dejavnosti farmacevta zahteva dodatne poklicne izkušnje, poleg dokazil o formalnih kvalifikacijah, navedenih v točki 5.6.2 Priloge V, ta država članica kot zadosten dokaz v zvezi s tem prizna potrdilo, ki ga izdajo pristojni organi v državi članici izvora in ki potrjuje, da je taka oseba opravljala te dejavnosti podobno dolgo v državi članici izvora.

4.   Priznavanje iz odstavka 3 ne velja za dvoletno obdobje poklicnih izkušenj, ki se zahteva v Velikem vojvodstvu Luksemburgu za dodelitev državne koncesije v javni farmaciji.

5.   Če ima država članica na dan 16. september 1985 vzpostavljen sistem razpisov na podlagi preizkusov, katerega namen je med imetniki iz odstavka 2 izbrati tiste, ki bodo lahko postali lastniki novih lekarn, ustanovljenih v skladu z nacionalnim sistemom geografske porazdelitve, lahko ta država članica z odstopanjem od odstavka 1 nadaljuje s tem sistemom razpisov ter od državljanov držav članic, ki imajo dokazila o formalnih kvalifikacijah za farmacevta, navedena v točki 5.6.2 Priloge V, ali za katere veljajo določbe člena 23, zahteva, da sodelujejo v takih razpisih.

Oddelek 8

Arhitekti

Člen 46

Usposabljanje arhitektov

1.   Usposabljanje arhitektov obsega skupno najmanj štiri leta rednega študija ali šest let študija, od katerih vsaj tri leta potekajo redno, na univerzi ali v primerljivi izobraževalni ustanovi. Usposabljanje se konča z uspešno opravljenim izpitom na univerzitetni stopnji.

Tako usposabljanje, ki mora biti na univerzitetni ravni in katerega glavni element je arhitektura, mora uravnoteženo pokrivati teoretične in praktične vidike usposabljanja arhitektov ter zagotavljati, da si ti pridobijo naslednja znanja in veščine:

| (a) | sposobnost arhitekturnega projektiranja, ki izpolnjuje tako estetske kot tehnične zahteve; |
| --- | --- |

(a)

sposobnost arhitekturnega projektiranja, ki izpolnjuje tako estetske kot tehnične zahteve;

| (b) | ustrezno poznavanje zgodovine arhitekture in arhitekturnih teorij ter z njimi povezanih umetnosti, tehnologij in družbenih ved; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno poznavanje zgodovine arhitekture in arhitekturnih teorij ter z njimi povezanih umetnosti, tehnologij in družbenih ved;

| (c) | poznavanje upodabljajočih umetnosti kot vpliva na kakovost arhitekturnega projektiranja; |
| --- | --- |

(c)

poznavanje upodabljajočih umetnosti kot vpliva na kakovost arhitekturnega projektiranja;

| (d) | ustrezno znanje o urbanizmu, prostroskem planiranju in veščinah, potrebnih za planiranje; |
| --- | --- |

(d)

ustrezno znanje o urbanizmu, prostroskem planiranju in veščinah, potrebnih za planiranje;

| (e) | razumevanje odnosa med ljudmi in zgradbami, med zgradbami in njihovim okoljem ter razumevanje potrebe, da se zgradbe in prostori med njimi prilagodijo potrebam ljudi in njihovim medsebojnim razmerjem; |
| --- | --- |

(e)

razumevanje odnosa med ljudmi in zgradbami, med zgradbami in njihovim okoljem ter razumevanje potrebe, da se zgradbe in prostori med njimi prilagodijo potrebam ljudi in njihovim medsebojnim razmerjem;

| (f) | razumevanje poklica in vloge arhitekta v družbi, zlasti pri pripravi idejnih zasnov, ki upoštevajo družbene dejavnike; |
| --- | --- |

(f)

razumevanje poklica in vloge arhitekta v družbi, zlasti pri pripravi idejnih zasnov, ki upoštevajo družbene dejavnike;

| (g) | razumevanje raziskovalnih metod in metod za pripravo idejne zasnove projekta; |
| --- | --- |

(g)

razumevanje raziskovalnih metod in metod za pripravo idejne zasnove projekta;

| (h) | razumevanje prostorskih, arhitekturnih in gradbenih načrtov ter konstrukcijskih in tehničnih problemov, povezanih z načrtovanjem stavb; |
| --- | --- |

(h)

razumevanje prostorskih, arhitekturnih in gradbenih načrtov ter konstrukcijskih in tehničnih problemov, povezanih z načrtovanjem stavb;

| (i) | ustrezno poznavanje fizikalnih problemov, tehnologij in delovanja stavb, tako da se njihova notranjost uredi udobno in zavaruje pred podnebnimi dejavniki; |
| --- | --- |

(i)

ustrezno poznavanje fizikalnih problemov, tehnologij in delovanja stavb, tako da se njihova notranjost uredi udobno in zavaruje pred podnebnimi dejavniki;

| (j) | potrebne veščine za projektiranje, ki omogočajo izpolnjevanje zahtev uporabnikov stavb v okviru stroškovnih omejitev in gradbenih predpisov; |
| --- | --- |

(j)

potrebne veščine za projektiranje, ki omogočajo izpolnjevanje zahtev uporabnikov stavb v okviru stroškovnih omejitev in gradbenih predpisov;

| (k) | ustrezno poznavanje izvajanja del, organizacije, predpisov in postopkov, vpletenih v uresničevanje projektnih zasnov in vključevanje teh načrtov v sistem celovitega prostorskega planiranja. |
| --- | --- |

(k)

ustrezno poznavanje izvajanja del, organizacije, predpisov in postopkov, vpletenih v uresničevanje projektnih zasnov in vključevanje teh načrtov v sistem celovitega prostorskega planiranja.

2.   Znanje in veščine, naštete v odstavku 1, se lahko spremenijo v skladu s postopkom iz člena 58(2) z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Zaradi takih posodobitev se v nobeni državi članici ne sme spremeniti veljavnih zakonodajnih načel v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe.

Člen 47

Odstopanja od pogojev usposobljenosti arhitektov

1.   Z odstopanjem od člena 46 se za naslednje prav tako prizna, da izpolnjuje člen 21: usposabljanje, ki poteka od 5. avgusta 1985 v „Fachhochschulen“ v Zvezni republiki Nemčiji in traja tri leta, če izpolnjuje zahteve iz člena 46 in omogoča opravljanje dejavnosti iz člena 48 v tej državi članici s poklicnim nazivom „arhitekt“ in če tako usposabljanje dopolnjujejo štiriletne poklicne izkušnje v Zvezni republiki Nemčiji, potrjene s potrdilom, ki ga izda poklicno združenje, pri katerem je registriran arhitekt, ki želi uporabiti določbe te direktive.

Poklicno združenje mora najprej ugotoviti, ali opravljeno delo takega arhitekta v arhitekturi nedvomno dokazuje uporabo celotnega obsega znanja in veščin iz člena 46(1). Tako potrdilo se izda po enakem postopku, kot velja za vpis na seznam poklicnih združenj.

2.   Z odstopanjem od člena 46 se za naslednje prav tako prizna, da izpolnjuje člen 21: usposabljanje, ki je del programa socialnih izboljšav ali se opravi kot izredni univerzitetni študij, če izpolnjuje zahteve iz člena 46 in se zaključi z izpitom iz arhitekture, ki ga uspešno opravi oseba, ki je sedem let ali več delala na področju arhitekture pod nadzorom arhitekta ali arhitekturnega podjetja. Ta izpit mora biti na univerzitetni stopnji in enakovreden zaključnemu izpitu iz prvega pododstavka člena 46(1).

Člen 48

Opravljanje dejavnosti arhitektov

1.   Za namene te direktive so poklicne dejavnosti arhitekta tiste dejavnosti, ki se redno opravljajo na podlagi poklicnega naziva „arhitekt“.

2.   Državljani države članice, ki lahko uporabljajo ta naziv v skladu z zakonom, ki pristojnemu organu države članice daje pooblastila, da podeli ta naziv državljanom z dosežki izjemne kakovosti v arhitekturi, izpolnjujejo zahteve, določene za opravljanje dejavnosti arhitekta na podlagi poklicnega naziva „arhitekt“. Potrdilo, ki ga takim osebam izda država članica izvora, potrjuje, da opravljajo dejavnosti v arhitekturi.

Člen 49

Pridobljene pravice arhitektov

1.   Vsaka država članica prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah za arhitekta, navedena v točki 6 Priloge VI, ki jih podeljujejo druge države članice in ki potrjujejo program usposabljanja, ki se je začel najpozneje v referenčnem akademskem letu iz te priloge, tudi če ne izpolnjujejo minimalnih zahtev iz člena 46, in za dostop do in opravljanja poklicnih dejavnosti arhitekta takim dokazilom na svojem ozemlju priznava enako veljavo kot dokazilom o formalnih kvalifikacijah za arhitekta, ki jih sama izdaja.

V teh okoliščinah se priznajo potrdila, ki so jih izdali pristojni organi v Zvezni republiki Nemčiji in ki potrjujejo, da so dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki so jih po 8. maju 1945 izdali pristojni organi Nemške demokratične republike, enakovredna dokazilom iz te priloge.

2.   Vsaka država članica brez poseganja v odstavek 1 prizna naslednja dokazila o formalnih kvalifikacijah in jim za namene dostopa do in opravljanja poklicnih dejavnosti arhitekta priznava na svojem ozemlju enako veljavo kot dokazilom o formalnih kvalifikacijah, ki jih sama izdaja: potrdila, ki so jih državljanom držav članic izdale države članice, ki so sprejele pravila, ki urejajo dostop do in opravljanje dejavnosti arhitekta od naslednjih datumov:

| (a) | 1. januarja 1995 za Avstrijo, Finsko in Švedsko; |
| --- | --- |

(a)

1. januarja 1995 za Avstrijo, Finsko in Švedsko;

| (b) | 1. maja 2004 za Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško; |
| --- | --- |

(b)

1. maja 2004 za Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško;

| (c) | 5. avgusta 1987 za druge države članice. |
| --- | --- |

(c)

5. avgusta 1987 za druge države članice.

Potrdilo iz odstavka 1 potrjuje, da je imetniku najpozneje od tega datuma dovoljeno uporabljati poklicni naziv arhitekta in da je po teh pravilih dejansko opravljal zadevne dejavnosti najmanj tri zaporedna leta v petih letih pred izdajo potrdila.

POGLAVJE IV

Skupne določbe o ustanavljanju

Člen 50

Dokumentacija in formalnosti

1.   Kadar pristojni organi države članice gostiteljice odločajo o prošnji za dovolitev opravljanja reguliranega poklica na podlagi tega naslova, lahko zahtevajo dokumente in potrdila, našteta v Prilogi VII.

Predloženi dokumenti, našteti v (d), (e) in (f) točke 1 Priloge VII, na datum predložitve ne smejo biti starejši od treh mesecev.

Države članice, organi in druge pravne osebe zagotovijo zaupnost podatkov, ki jih prejmejo.

2.   V primeru upravičenega dvoma lahko država članica gostiteljica zahteva od pristojnih organov države članice, da potrdijo verodostojnost potrdil in dokazil o formalnih kvalifikacijah, izdanih v tej državi članici, ter da, kadar je to primerno, potrdijo dejstvo, da upravičenec za poklice iz poglavja III tega naslova izpolnjuje minimalne pogoje usposobljenosti, določene za vsakega od teh poklicev v členih 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 in 46.

3.   V primeru upravičenega dvoma ima država članica gostiteljica, če je dokazila o formalnih kvalifikacijah, kot so opredeljena v členu 3(1)(c), izdal pristojni organ v državi članici in vključujejo usposabljanje, ki je delno ali v celoti opravljeno v organizaciji, ustanovljeni v drugi državi članici, pravico preveriti pri pristojnem organu države članice, ki je izdala dokazila:

| (a) | če je program usposabljanja v organizaciji, ki je izvedla usposabljanje, formalno potrdila izobraževalna organizacija ustanovljena v državi članici, ki je izdala dokazila; |
| --- | --- |

(a)

če je program usposabljanja v organizaciji, ki je izvedla usposabljanje, formalno potrdila izobraževalna organizacija ustanovljena v državi članici, ki je izdala dokazila;

| (b) | če so izdana dokazila o formalnih kvalifikacijah enaka dokazilom, ki bi bila izdana, če bi se program v celoti opravil v državi članici, ki je izdala dokazila; in |
| --- | --- |

(b)

če so izdana dokazila o formalnih kvalifikacijah enaka dokazilom, ki bi bila izdana, če bi se program v celoti opravil v državi članici, ki je izdala dokazila; in

| (c) | če dokazila o formalnih kvalifikacijah podeljujejo enake poklicne pravice na ozemlju države članice, ki je izdala dokazila. |
| --- | --- |

(c)

če dokazila o formalnih kvalifikacijah podeljujejo enake poklicne pravice na ozemlju države članice, ki je izdala dokazila.

4.   Kadar država članica gostiteljica od svojih državljanov za dostop do reguliranega poklica zahteva, da slovesno zaprisežejo ali podajo zaprisežno izjavo, in besedila te zaprisege ali izjave ni mogoče uporabiti za državljane drugih držav članic, mora poskrbeti za to, da take osebe lahko uporabijo ustrezno enakovredno besedilo.

Člen 51

Postopek za vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij

1.   Pristojni organ države članice gostiteljice potrdi prejem prošnje v roku enega meseca po prejemu in obvesti prosilca o kakršnih koli manjkajočih dokumentih.

2.   Postopek preučitve prošnje za dovolitev opravljanja reguliranega poklica je treba opraviti čim hitreje, nato mora pristojni organ v državi članici gostiteljici izdati ustrezno utemeljeno odločitev, v vsakem primeru najkasneje v treh mesecih od datuma, ko je bila predložena prosilčeva popolna dokumentacija. Ta rok se lahko podaljša za en mesec v primerih, za katere se uporabljata poglavji I in II tega naslova.

3.   Proti odločitvi ali če odločitev ni sprejeta v roku se lahko vloži pritožba v skladu z nacionalno zakonodajo.

Člen 52

Uporaba poklicnih nazivov

1.   Če je v državi članici gostiteljici uporaba poklicnega naziva v zvezi z eno od dejavnosti zadevnega poklica regulirana, morajo državljani drugih držav članic, ki jim je dovoljeno opravljati reguliran poklic na podlagi naslova II, uporabljati poklicni naziv države članice gostiteljice, ki ustreza temu poklicu v tej državi članici, ter tudi kakršne koli kratice, povezane s tem nazivom.

2.   Kadar v državi članici poklic regulira združenje ali organizacija v smislu člena 3(2), državljani držav članic ne smejo uporabljati poklicnega naziva, ki ga izda ta organizacija ali združenje, ali njegove skrajšane oblike, če ne predložijo dokaza, da so člani tega združenja ali organizacije.

Če združenje ali organizacija članstvo pogojuje z določenimi kvalifikacijami, lahko to zahteva za državljane drugih držav članic, ki imajo poklicne kvalifikacije, le v skladu s pogoji, določenimi v tej direktivi.

NASLOV IV

PODROBNA PRAVILA ZA OPRAVLJANJE POKLICA

Člen 53

Znanje jezikov

Osebe, ki se jim priznajo poklicne kvalifikacije, znajo jezike, potrebne za opravljanje poklica v državi članici gostiteljici.

Člen 54

Uporaba strokovnih in znanstvenih naslovov

Država članica gostiteljica brez poseganja v člen 7 in 52 zagotovi, da se zadevnim osebam podeli pravica do uporabe strokovnih in znanstvenih naslovov, podeljenih v državi članici izvora, in po možnosti okrajšav v jeziku te države članice. Država članica gostiteljica lahko zahteva, da temu naslovu sledi ime in naslov ustanove ali komisije, ki je naslov podelila. Če bi lahko prišlo do zamenjave strokovnega in znanstvenega naslova države članice izvora z naslovom v državi članici gostiteljici, ki v tej državi zahteva dodatno usposabljanje, ki ga oseba ni opravila, lahko država članica gostiteljica odredi, da mora oseba svoj strokovni ali znanstveni naslov iz države članice izvora uporabljati v ustrezni obliki, ki jo določi država članica gostiteljica.

Člen 55

Odobritev s strani skladov za zdravstveno zavarovanje

Brez poseganja v člen 5(1) in točko (b) prvega pododstavka člena 6 države članice, ki od oseb, ki so pridobile svoje poklicne kvalifikacije na njihovem ozemlju, zahtevajo, da opravijo pripravniško dobo na delovnem mestu in/ali obdobje pridobivanja poklicnih izkušenj, da jih odobri sklad za zdravstveno zavarovanje, odstopijo od te zahteve za imetnike dokazil o poklicnih kvalifikacijah za zdravnika in zobozdravnika, pridobljenih v drugih državah članicah.

NASLOV V

UPRAVNO SODELOVANJE IN ODGOVORNOST ZA IZVAJANJE

Člen 56

Pristojni organi

1.   Pristojni organi države članice gostiteljice in države članice izvora tesno sodelujejo in si med seboj pomagajo, da bi olajšali uporabo te direktive. Zagotovijo zaupnost izmenjanih podatkov.

2.   Pristojni organi države članice gostiteljice in države članice izvora si izmenjujejo podatke o sprejetih disciplinskih ukrepih ali kazenskih sankcijah ali o kakršnih koli drugih resnih in posebnih okoliščinah, ki bi lahko vplivale na opravljanje dejavnosti po tej direktivi, ob spoštovanju zakonodaje o varovanju osebnih podatkov, predvidene v direktivah Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (24) in 2002/58/ES z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (25).

Država članica izvora preveri verodostojnost okoliščin, njeni organi pa sprejmejo odločitev o naravi in obsegu preiskav, ki jih je treba opraviti, ter obvestijo državo članico gostiteljico o sklepih, ki jih sprejme na podlagi razpoložljivih podatkov.

3.   Vsaka država članica najkasneje do 20 oktobra 2007, imenuje organe in telesa, pristojne za izdajanje ali prejemanje dokazil o formalnih kvalifikacijah in drugih dokumentov in podatkov ter pristojne za prejemanje prošenj in sprejemanje odločitev navedenih v tej direktivi ter o tem takoj obvesti druge države članice in Komisijo.

4.   Vsaka država članica imenuje koordinatorja za dejavnosti organov iz odstavka 1 ter o tem obvesti druge države članice in Komisijo.

Naloga koordinatorjev je:

| (a) | spodbujati enotno izvajanje te direktive; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati enotno izvajanje te direktive;

| (b) | zbirati vse podatke, ki se nanašajo na izvajanje te direktive, kot so podatki o pogojih za dostop do reguliranih poklicev v državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

zbirati vse podatke, ki se nanašajo na izvajanje te direktive, kot so podatki o pogojih za dostop do reguliranih poklicev v državah članicah.

Pri izpolnjevanju nalog, opisanih pod točko (b), lahko koordinatorji prosijo za pomoč kontaktne točke iz člena 57.

Člen 57

Kontaktne točke

Vsaka država članica najkasneje do 20 oktobra 2007, imenuje kontaktno točko, katere naloge so:

| (a) | državljanom in kontaktnim točkam drugih držav članic sporočati podatke, potrebne za priznavanje poklicnih kvalifikacij, predvidene s to direktivo, kot so podatki o nacionalni zakonodaji, ki ureja poklice in opravljanje teh poklicev, vključno s socialno zakonodajo in, kadar je to primerno, etična pravila; |
| --- | --- |

(a)

državljanom in kontaktnim točkam drugih držav članic sporočati podatke, potrebne za priznavanje poklicnih kvalifikacij, predvidene s to direktivo, kot so podatki o nacionalni zakonodaji, ki ureja poklice in opravljanje teh poklicev, vključno s socialno zakonodajo in, kadar je to primerno, etična pravila;

| (b) | državljanom pomagati pri uveljavljanju njihovih pravic, ki izhajajo iz te direktive, v sodelovanju, kadar je to primerno, z drugimi kontaktnimi točkami in pristojnimi organi države članice gostiteljice. |
| --- | --- |

(b)

državljanom pomagati pri uveljavljanju njihovih pravic, ki izhajajo iz te direktive, v sodelovanju, kadar je to primerno, z drugimi kontaktnimi točkami in pristojnimi organi države članice gostiteljice.

Kontaktne točke Komisijo na njeno zahtevo obvestijo o rezultatu poizvedb, ki jih opravijo v skladu z določbami točke (b), v dveh mesecih po njihovem prejemu.

Člen 58

Odbor za priznavanje poklicnih kvalifikacij

1.   Komisiji pomaga Odbor za priznavanje poklicnih kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: „odbor“) sestavljen iz predstavniki držav članic, ki mu predseduje predstavnik Komisije.

2.   Kjer je navedeno sklicevanje na ta odstavek, se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 navedenega sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša dva meseca.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 59

Posvetovanje

Komisija na primeren način zagotovi posvetovanja z izvedenci iz zadevnih poklicnih skupin, zlasti v kontekstu dela odbora iz člena 58, in pripravi obrazloženo poročilo o teh posvetovanjih z odborom.

NASLOV VI

DRUGE DOLOČBE

Člen 60

Poročila

1.   Države članice pošljejo Komisiji vsaki dve leti od 20 oktobra 2007, poročilo o izvajanju sistema. Poleg splošnih ugotovitev poročilo vsebuje tudi statistični povzetek sprejetih odločitev in opis glavnih težav pri uporabi te direktive.

2.   Komisija sestavi vsakih pet let od 20 oktobra 2007, poročilo o izvajanju te direktive.

Člen 61

Klavzula o odstopanju

Če pri izvajanju ene od določb te direktive država članica naleti na večje težave na določenem področju, Komisija te težave preuči v sodelovanju z zadevno državo članico.

Kadar je to primerno, Komisija v skladu s postopkom iz člena 58(2) sklene državi članici dovoliti, da v omejenem obdobju odstopa od teh določb.

Člen 62

Razveljavitev

Direktive 77/452/EGS, 77/453/EGS, 78/686/EGS, 78/687/EGS, 78/1026/EGS, 78/1027/EGS, 80/154/EGS, 80/155/EGS, 85/384/EGS, 85/432/EGS, 85/433/EGS, 89/48/EGS, 92/51/EGS, 93/16/EGS in 99/42/ES se razveljavijo s 20 oktobrom 2007. Sklicevanja na razveljavljene direktive se obravnavajo kot sklicevanja na to direktivo, razveljavitev pa ne vpliva na akte, sprejete na podlagi navedenih direktiv.

Člen 63

Prenos

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 20 oktobra 2007. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 64

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 65

Naslovljenci

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  UL C 181 E, 30.7.2002, str. 183.

1

(2)  UL C 61, 14.3.2003, str. 67.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 11. februarja 2004 (UL C 97 E, 22.4.2004, str. 230), Skupno stališče Sveta z dne 21. decembra 2004 (UL C 58 E, 8.3.2005, str. 1) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 6. junija 2005.

3

(4)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

4

(5)  UL L 19, 24.1.1989, str. 16. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/19/ES (UL L 206, 31.7.2001, str. 1).

5

(6)  UL L 209, 24.7.1992, str. 25. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom Komisije 2004/108/ES (UL L 32, 5.2.2004, str. 15).

6

(7)  UL L 201, 31.7.1999, str. 77.

7

(8)  UL L 176, 15.7.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

8

(9)  UL L 176, 15.7.1977, str. 8. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/19/ES.

9

(10)  UL L 233, 24.8.1978, str. 1. . Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003

10

(11)  UL L 233, 24.8.1978, str. 10. . Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

11

(12)  UL L 362, 23.12.1978, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/19/ES.

12

(13)  UL L 362, 23.12.1978, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/19/ES.

13

(14)  UL L 33, 11.2.1980, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

14

(15)  UL L 33, 11.2.1980, str. 8. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/19/ES.

15

(16)  UL L 223, 21.8.1985, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

16

(17)  UL L 253, 24.9.1985, str. 34. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/19/ES.

17

(18)  UL L 253, 24.9.1985, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

18

(19)  UL L 165, 7.7.1993, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

19

(20)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

20

(21)  UL L 78, 26.3.1977, str. 17. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

21

(22)  UL L 77, 14.3.1998, str. 36. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

22

(23)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/66/ES (UL L 168, 1.5.2004, str. 35).

23

(24)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

24

(25)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

25

---

PRILOGA I

Seznam poklicnih združenj ali organizacij, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2)

IRSKA (1)

| 1. | The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2) |
| --- | --- |

1.

The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2)

| 2. | The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2) |
| --- | --- |

2.

The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2)

| 3. | The Association of Certified Accountants (2) |
| --- | --- |

3.

The Association of Certified Accountants (2)

| 4. | Institution of Engineers of Ireland |
| --- | --- |

4.

Institution of Engineers of Ireland

| 5. | Irish Planning Institute |
| --- | --- |

5.

Irish Planning Institute

ZDRUŽENO KRALJESTVO

| 1. | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

1.

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| 2. | Institute of Chartered Accountants of Scotland |
| --- | --- |

2.

Institute of Chartered Accountants of Scotland

| 3. | Institute of Chartered Accountants in Ireland |
| --- | --- |

3.

Institute of Chartered Accountants in Ireland

| 4. | Chartered Association of Certified Accountants |
| --- | --- |

4.

Chartered Association of Certified Accountants

| 5. | Chartered Institute of Loss Adjusters |
| --- | --- |

5.

Chartered Institute of Loss Adjusters

| 6. | Chartered Institute of Management Accountants |
| --- | --- |

6.

Chartered Institute of Management Accountants

| 7. | Institute of Chartered Secretaries and Administrators |
| --- | --- |

7.

Institute of Chartered Secretaries and Administrators

| 8. | Chartered Insurance Institute |
| --- | --- |

8.

Chartered Insurance Institute

| 9. | Institute of Actuaries |
| --- | --- |

9.

Institute of Actuaries

| 10. | Faculty of Actuaries |
| --- | --- |

10.

Faculty of Actuaries

| 11. | Chartered Institute of Bankers |
| --- | --- |

11.

Chartered Institute of Bankers

| 12. | Institute of Bankers in Scotland |
| --- | --- |

12.

Institute of Bankers in Scotland

| 13. | Royal Institution of Chartered Surveyors |
| --- | --- |

13.

Royal Institution of Chartered Surveyors

| 14. | Royal Town Planning Institute |
| --- | --- |

14.

Royal Town Planning Institute

| 15. | Chartered Society of Physiotherapy |
| --- | --- |

15.

Chartered Society of Physiotherapy

| 16. | Royal Society of Chemistry |
| --- | --- |

16.

Royal Society of Chemistry

| 17. | British Psychological Society |
| --- | --- |

17.

British Psychological Society

| 18. | Library Association |
| --- | --- |

18.

Library Association

| 19. | Institute of Chartered Foresters |
| --- | --- |

19.

Institute of Chartered Foresters

| 20. | Chartered Institute of Building |
| --- | --- |

20.

Chartered Institute of Building

| 21. | Engineering Council |
| --- | --- |

21.

Engineering Council

| 22. | Institute of Energy |
| --- | --- |

22.

Institute of Energy

| 23. | Institution of Structural Engineers |
| --- | --- |

23.

Institution of Structural Engineers

| 24. | Institution of Civil Engineers |
| --- | --- |

24.

Institution of Civil Engineers

| 25. | Institution of Mining Engineers |
| --- | --- |

25.

Institution of Mining Engineers

| 26. | Institution of Mining and Metallurgy |
| --- | --- |

26.

Institution of Mining and Metallurgy

| 27. | Institution of Electrical Engineers |
| --- | --- |

27.

Institution of Electrical Engineers

| 28. | Institution of Gas Engineers |
| --- | --- |

28.

Institution of Gas Engineers

| 29. | Institution of Mechanical Engineers |
| --- | --- |

29.

Institution of Mechanical Engineers

| 30. | Institution of Chemical Engineers |
| --- | --- |

30.

Institution of Chemical Engineers

| 31. | Institution of Production Engineers |
| --- | --- |

31.

Institution of Production Engineers

| 32. | Institution of Marine Engineers |
| --- | --- |

32.

Institution of Marine Engineers

| 33. | Royal Institution of Naval Architects |
| --- | --- |

33.

Royal Institution of Naval Architects

| 34. | Royal Aeronautical Society |
| --- | --- |

34.

Royal Aeronautical Society

| 35. | Institute of Metals |
| --- | --- |

35.

Institute of Metals

| 36. | Chartered Institution of Building Services Engineers |
| --- | --- |

36.

Chartered Institution of Building Services Engineers

| 37. | Institute of Measurement and Control |
| --- | --- |

37.

Institute of Measurement and Control

| 38. | British Computer Society |
| --- | --- |

38.

British Computer Society

---

(1)  Irski državljani so tudi člani naslednjih združenj ali organizacij v Združenem kraljestvu:

| | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| | Institute of Chartered Accountants of Scotland |
| --- | --- |

Institute of Chartered Accountants of Scotland

| | Institute of Actuaries |
| --- | --- |

Institute of Actuaries

| | Faculty of Actuaries |
| --- | --- |

Faculty of Actuaries

| | The Chartered Institute of Management Accountants |
| --- | --- |

The Chartered Institute of Management Accountants

| | Institute of Chartered Secretaries and Administrators |
| --- | --- |

Institute of Chartered Secretaries and Administrators

| | Royal Town Planning Institute |
| --- | --- |

Royal Town Planning Institute

| | Royal Institution of Chartered Surveyors |
| --- | --- |

Royal Institution of Chartered Surveyors

| | Chartered Institute of Building. |
| --- | --- |

Chartered Institute of Building.

(2)  Samo za dejavnost revizije poročil.

---

PRILOGA II

Seznam programov usposabljanja s posebno strukturo, navedenih v členu 11 točka (c) pododstavek (ii)

1.   Programi usposabljanja za paramedicinske in vzgojnovarstvene poklice

Usposabljanje za naslednje poklice:

v Nemčiji:

| — | medicinska sestra v pediatriji („Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger“), |
| --- | --- |

—

medicinska sestra v pediatriji („Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger“),

| — | fizioterapevt („Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)“) (1), |
| --- | --- |

—

fizioterapevt („Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)“) (1),

| — | delovni terapevt/ergoterapevt („Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut“), |
| --- | --- |

—

delovni terapevt/ergoterapevt („Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut“),

| — | logoped („Logopäde/Logopädin“), |
| --- | --- |

—

logoped („Logopäde/Logopädin“),

| — | ortoped („Orthoptist(in)“), |
| --- | --- |

—

ortoped („Orthoptist(in)“),

| — | vgojitelj/-ica z državnim izpitom („Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)“), |
| --- | --- |

—

vgojitelj/-ica z državnim izpitom („Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)“),

| — | vzgojitelj/-ica terapevt z državnim izpitom („Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(in)“), |
| --- | --- |

—

vzgojitelj/-ica terapevt z državnim izpitom („Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(in)“),

| — | zdravstveni tehnik v laboratoriju („medizinisch-technische(r) Laboratoriums- Assistent(in)“), |
| --- | --- |

—

zdravstveni tehnik v laboratoriju („medizinisch-technische(r) Laboratoriums- Assistent(in)“),

| — | zdravstveni tehnik za rentgenologijo („medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)“), |
| --- | --- |

—

zdravstveni tehnik za rentgenologijo („medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)“),

| — | zdravstveni tehnik za funkcionalno diagnostiko („medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik“), |
| --- | --- |

—

zdravstveni tehnik za funkcionalno diagnostiko („medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik“),

| — | veterinarski tehnik („veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)“), |
| --- | --- |

—

veterinarski tehnik („veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)“),

| — | dietetik („Diätassistent(in)“), |
| --- | --- |

—

dietetik („Diätassistent(in)“),

| — | farmacevtski tehnik („Pharmazieingenieur“), usposabljanje opravljeno pred 31. marcem 1994 v nekdanji Nemški demokratični republiki ali na ozemlju novih dežel, |
| --- | --- |

—

farmacevtski tehnik („Pharmazieingenieur“), usposabljanje opravljeno pred 31. marcem 1994 v nekdanji Nemški demokratični republiki ali na ozemlju novih dežel,

| — | psihiatrična medicinska sestra („Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger“), |
| --- | --- |

—

psihiatrična medicinska sestra („Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger“),

| — | terapevt za govor („Sprachtherapeut(in)“); |
| --- | --- |

—

terapevt za govor („Sprachtherapeut(in)“);

na Češkem:

| — | bolniški asistent („zdravotnický asistent“), |
| --- | --- |

—

bolniški asistent („zdravotnický asistent“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 13 let, od tega vsaj osem let osnovnošolskega izobraževanja in štiri leta poklicnega srednješolskega izobraževanja na srednji zdravstveni šoli, ki se zaključi z izpitom „maturitní zkouška“,

| — | asistent nutricionist („nutriční asistent“), |
| --- | --- |

—

asistent nutricionist („nutriční asistent“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 13 let, od tega vsaj osem let osnovnošolskega izobraževanja in štiri leta poklicnega srednješolskega izobraževanja na srednji zdravstveni šoli, ki se zaključi z izpitom „maturitní zkouška“;

v Italiji:

| — | zobotehnik („odontotecnico“), |
| --- | --- |

—

zobotehnik („odontotecnico“),

| — | optik („ottico“); |
| --- | --- |

—

optik („ottico“);

na Cipru:

| — | zobotehnik („οδοντοτεχνίτης“), |
| --- | --- |

—

zobotehnik („οδοντοτεχνίτης“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 14 let, od tega vsaj šest let osnovnošolskega izobraževanja, šest let srednješolskega izobraževanja in dve leti posrednješolskega poklicnega izobraževanja, čemur sledi eno leto poklicnih izkušenj,

| — | optik („τεχνικός oπτικός“), |
| --- | --- |

—

optik („τεχνικός oπτικός“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 14 let, od tega vsaj šest let osnovnošolskega izobraževanja, šest let srednješolskega izobraževanja in dve leti posrednješolskega izobraževanja, čemur sledi eno leto poklicnih izkušenj;

v Latviji:

| — | medicinska sestra v zobozdravstvu („zobārstniecības māsa“), |
| --- | --- |

—

medicinska sestra v zobozdravstvu („zobārstniecības māsa“),

katere izobraževanje traja skupno najmanj 13 let, od tega vsaj 10 let izobraževanja na splošnih šolah in dve leti strokovnega izobraževanja na zdravstveni šoli, čemur sledijo tri leta poklicnih izkušenj, ob koncu katerih je treba opraviti izpit, s katerim se pridobi spričevalo o specializaciji,

| — | asistent v biomedicinskem laboratoriju („biomedicīnas laborants“), |
| --- | --- |

—

asistent v biomedicinskem laboratoriju („biomedicīnas laborants“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 12 let, od tega vsaj 10 let izobraževanja na splošnih šolah in dve leti strokovnega izobraževanja na zdravstveni šoli, čemur sledita dve leti poklicnih izkušenj, ob koncu katerih je treba opraviti izpit, s katerim se pridobi spričevalo o specializaciji,

| — | zobotehnik („zobu tehniķis“), |
| --- | --- |

—

zobotehnik („zobu tehniķis“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 12 let, od tega vsaj 10 let izobraževanja na splošnih šolah in dve leti strokovnega izobraževanja na zdravstveni šoli, čemur sledita dve leti poklicnih izkušenj, ob koncu katerih je treba opraviti izpit, s katerim se pridobi spričevalo o specializaciji,

| — | asistent fizioterapevt („fizioterapeita asistents“), |
| --- | --- |

—

asistent fizioterapevt („fizioterapeita asistents“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 13 let, od tega vsaj 10 let izobraževanja na splošnih šolah in tri leta strokovnega izobraževanja na zdravstveni šoli, čemur sledita dve leti poklicnih izkušenj, ob koncu katerih je treba opraviti izpit, s katerim se pridobi spričevalo o specializaciji;

v Luksemburgu:

| — | zdravstveni tehnik za radiologijo („assistant(e) technique médical(e) en radiologie“), |
| --- | --- |

—

zdravstveni tehnik za radiologijo („assistant(e) technique médical(e) en radiologie“),

| — | zdravstveni tehnik v laboratoriju („assistant(e) technique médical(e) de laboratoire“), |
| --- | --- |

—

zdravstveni tehnik v laboratoriju („assistant(e) technique médical(e) de laboratoire“),

| — | psihiatrična medicinska sestra („infirmier/ičre psychiatrique“), |
| --- | --- |

—

psihiatrična medicinska sestra („infirmier/ičre psychiatrique“),

| — | zdravstveni tehnik za kirurgijo („assistant(e) technique médical(e) en chirurgie“), |
| --- | --- |

—

zdravstveni tehnik za kirurgijo („assistant(e) technique médical(e) en chirurgie“),

| — | medicinska sestra v pediatriji („infirmier/ičre puériculteur/trice“), |
| --- | --- |

—

medicinska sestra v pediatriji („infirmier/ičre puériculteur/trice“),

| — | medicinska sestra za anestezijo („infirmier/ičre anesthésiste“), |
| --- | --- |

—

medicinska sestra za anestezijo („infirmier/ičre anesthésiste“),

| — | kvalificiran maser/maserka („masseur/euse diplômé(e)“), |
| --- | --- |

—

kvalificiran maser/maserka („masseur/euse diplômé(e)“),

| — | vzgojitelj („éducateur/trice“); |
| --- | --- |

—

vzgojitelj („éducateur/trice“);

na Nizozemskem:

| — | veterinarski asistent („dierenartassistent“), |
| --- | --- |

—

veterinarski asistent („dierenartassistent“),

katerega izobraževanje in usposabljanje traja skupno najmanj 13 let, od tega:

| (i) | vsaj tri leta poklicnega usposabljanja v specializirani šoli, ki se zaključi z izpitom in ki se v nekaterih primerih dopolni z enim ali dvema letoma specializiranega izobraževalnega programa, ki se zaključi z izpitom; ali |
| --- | --- |

(i)

vsaj tri leta poklicnega usposabljanja v specializirani šoli, ki se zaključi z izpitom in ki se v nekaterih primerih dopolni z enim ali dvema letoma specializiranega izobraževalnega programa, ki se zaključi z izpitom; ali

| (ii) | vsaj dve leti in pol poklicnega usposabljanja v specializirani šoli, ki se zaključi z izpitom in ki se dopolni z vsaj šestimi meseci delovnih izkušenj ali pripravništva v imenovani ustanovi; ali |
| --- | --- |

(ii)

vsaj dve leti in pol poklicnega usposabljanja v specializirani šoli, ki se zaključi z izpitom in ki se dopolni z vsaj šestimi meseci delovnih izkušenj ali pripravništva v imenovani ustanovi; ali

| (iii) | vsaj dve leti poklicnega usposabljanja v specializirani šoli, ki se zaključi z izpitom in ki se dopolni z vsaj enim letom delovnih izkušenj ali pripravništva v odobreni ustanovi; ali |
| --- | --- |

(iii)

vsaj dve leti poklicnega usposabljanja v specializirani šoli, ki se zaključi z izpitom in ki se dopolni z vsaj enim letom delovnih izkušenj ali pripravništva v odobreni ustanovi; ali

| (iv) | v primeru veterinarskega asistenta („dierenartassisten“) tri leta poklicnega usposabljanja v specializirani šoli (program „MBO“) ali pa tri leta poklicnega usposabljanja v dvojnem sistemu za usposabljanje vajencev („LLW“), ki se zaključita z izpitom; |
| --- | --- |

(iv)

v primeru veterinarskega asistenta („dierenartassisten“) tri leta poklicnega usposabljanja v specializirani šoli (program „MBO“) ali pa tri leta poklicnega usposabljanja v dvojnem sistemu za usposabljanje vajencev („LLW“), ki se zaključita z izpitom;

v Avstriji:

| — | posebno osnovno usposabljanje medicinskih sester, specializiranih za zdravstveno nego otrok in mladine („spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege“), |
| --- | --- |

—

posebno osnovno usposabljanje medicinskih sester, specializiranih za zdravstveno nego otrok in mladine („spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege“),

| — | posebno osnovno usposabljanje psihiatričnih medicinskih sester („spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege“), |
| --- | --- |

—

posebno osnovno usposabljanje psihiatričnih medicinskih sester („spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege“),

| — | optik za kontaktne leče („Kontaktlinsenoptiker“), |
| --- | --- |

—

optik za kontaktne leče („Kontaktlinsenoptiker“),

| — | pediker („Fuβpfleger“), |
| --- | --- |

—

pediker („Fuβpfleger“),

| — | tehnik za slušne aparate („Hörgeräteakustiker“), |
| --- | --- |

—

tehnik za slušne aparate („Hörgeräteakustiker“),

| — | lekarnar („Drogist“), |
| --- | --- |

—

lekarnar („Drogist“),

ki zajemajo programe izobraževanja in usposabljanja, ki trajajo skupno najmanj 14 let, in sicer najmanj pet let usposabljanja v strukturiranem usposabljanju, ki se deli na vsaj tri leta vajeništva, kjer se usposabljanje izvaja delno na delovnem mestu in delno v ustanovi za poklicno usposabljanje, ter obdobje strokovnega pridobivanja izkušenj in usposabljanja, ki se zaključi s strokovnim izpitom, na podlagi katerega ima oseba pravico opravljati poklic in usposabljati vajence,

| — | maser („Masseur“), |
| --- | --- |

—

maser („Masseur“),

ki zajema programe izobraževanja in usposabljanja, ki trajajo skupno 14 let, in sicer pet let usposabljanja v strukturiranem izobraževanju, ki vključuje dve leti vajenstva, dve leti strokovnega pridobivanja izkušenj in usposabljanja ter enoletni program usposabljanja, ki se zaključi s strokovnim izpitom, na podlagi katerega ima oseba pravico opravljati poklic in usposabljati vajence,

| — | delavec v otroškem vrtcu („Kindergärtner/in“), |
| --- | --- |

—

delavec v otroškem vrtcu („Kindergärtner/in“),

| — | vzgojitelj („Erzieher“), |
| --- | --- |

—

vzgojitelj („Erzieher“),

ki zajemajo programe izobraževanja in usposabljanja, ki skupaj trajajo 13 let, od tega pet let poklicnega usposabljanja v specializirani šoli, ki se zaključi z izpitom;

na Slovaškem:

| — | plesni učitelj na osnovnih šolah za umetnost („učiteľ v tanečnom odbore na základných umeleckých školách“), |
| --- | --- |

—

plesni učitelj na osnovnih šolah za umetnost („učiteľ v tanečnom odbore na základných umeleckých školách“),

katerega izobraževanje skupaj traja najmanj 14 let in pol, od tega osem let osnovnega izobraževanja in štiri leta izobraževanja na specializirani srednji šoli ter pet semestrov izobraževalnega programa plesne pedagogike,

| — | vzgojitelj v ustanovah za posebno izobraževanje in v ustanovah za socialno delo („vychovávatel' v špeciálnych výchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb“), |
| --- | --- |

—

vzgojitelj v ustanovah za posebno izobraževanje in v ustanovah za socialno delo („vychovávatel' v špeciálnych výchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb“),

katerega izobraževanje skupaj traja najmanj 14 let, od tega osem do devet let osnovnega izobraževanja, štiri leta izobraževanja na srednji pedagoški šoli ali na drugi srednji šoli in dve leti dodatnega izrednega pedagoškega študija.

2.   Poklici visokokvalificiranih rokodelcev („Mester/Meister/Maître“), ki zahtevajo programe izobraževanja in usposabljanja za spretnosti, ki niso zajete v poglavju II naslova III te direktive

Usposabljanje za naslednje poklice:

na Danskem:

| — | optik („optometrist“), |
| --- | --- |

—

optik („optometrist“),

katerega usposabljanje traja skupno 14 let, od tega pet let poklicnega usposabljanja, razdeljenega na dve leti in pol teoretičnega usposabljanja na zavodu za poklicno usposabljanje in dve leti in pol praktičnega usposabljanja v podjetju s priznanim zaključnim izpitom iz obrti, ki daje pravico do naziva „Mester“ (visokokvalificirani rokodelec),

| — | ortopedski tehnik („ortopædimekaniker“), |
| --- | --- |

—

ortopedski tehnik („ortopædimekaniker“),

katerega usposabljanje traja skupno 12 let in pol, od tega tri leta in pol poklicnega usposabljanja, razdeljenega na šest mesecev teoretičnega usposabljanja v strokovni šolski ustanovi in tri leta praktičnega usposabljanja v podjetju s priznanim zaključnim izpitom iz obrti, ki daje pravico do naziva „Mester“ (visoko kvalificirani rokodelec),

| — | ortopedski mehanik, ortopedski čevljar („ortopædiskomager“), |
| --- | --- |

—

ortopedski mehanik, ortopedski čevljar („ortopædiskomager“),

katerega usposabljanje traja skupno 13 let in pol, od tega štiri leta in pol poklicnega usposabljanja, razdeljenega na dve leti teoretičnega izobraževanja v strokovni šolski ustanovi in dve leti in pol praktičnega usposabljanja v podjetju s priznanim zaključnim izpitom iz obrti, ki daje pravico do naziva „Mester“ (visokokvalificirani rokodelec);

v Nemčiji:

| — | optik („Augenoptiker“), |
| --- | --- |

—

optik („Augenoptiker“),

| — | zobotehnik („Zahntechniker“), |
| --- | --- |

—

zobotehnik („Zahntechniker“),

| — | mavčar („Bandagist“), |
| --- | --- |

—

mavčar („Bandagist“),

| — | avdioprotetik („Hörgeräte-Akustiker“), |
| --- | --- |

—

avdioprotetik („Hörgeräte-Akustiker“),

| — | ortopedski tehnik („Orthopädiemechaniker“), |
| --- | --- |

—

ortopedski tehnik („Orthopädiemechaniker“),

| — | ortopedski čevljar („Orthopädieschuhmacher“); |
| --- | --- |

—

ortopedski čevljar („Orthopädieschuhmacher“);

v Luksemburgu:

| — | optik („opticien“), |
| --- | --- |

—

optik („opticien“),

| — | zobotehnik („mécanicien dentaire“), |
| --- | --- |

—

zobotehnik („mécanicien dentaire“),

| — | avdioprotetik („audioprothésiste“), |
| --- | --- |

—

avdioprotetik („audioprothésiste“),

| — | ortopedski tehnik/mavčar („mécanicien orthopédiste/bandagiste“), |
| --- | --- |

—

ortopedski tehnik/mavčar („mécanicien orthopédiste/bandagiste“),

| — | ortopedski čevljar („orthopédiste-cordonnier“). |
| --- | --- |

—

ortopedski čevljar („orthopédiste-cordonnier“).

Ti programi usposabljanja trajajo skupno 14 let, od tega vsaj pet let v strukturiranem usposabljanju, delno opravljenem v podjetju, delno v zavodu za poklicno usposabljanje, s priznanim zaključnim izpitom, ki je pogoj za opravljanje dejavnosti, ki velja za obrt, samostojno ali kot zaposlena oseba s primerljivo ravnjo odgovornosti;

v Avstriji:

| — | mavčar („Bandagist“), |
| --- | --- |

—

mavčar („Bandagist“),

| — | izdelovalec steznikov („Miederwarenerzeuger“), |
| --- | --- |

—

izdelovalec steznikov („Miederwarenerzeuger“),

| — | optik („Optiker“), |
| --- | --- |

—

optik („Optiker“),

| — | ortopedski čevljar („Orthopädieschuhmacher“), |
| --- | --- |

—

ortopedski čevljar („Orthopädieschuhmacher“),

| — | ortopedski tehnik („Orthopädietechniker“), |
| --- | --- |

—

ortopedski tehnik („Orthopädietechniker“),

| — | zobotehnik („Zahntechniker“), |
| --- | --- |

—

zobotehnik („Zahntechniker“),

| — | vrtnar („Gärtner“), |
| --- | --- |

—

vrtnar („Gärtner“),

ki zajemajo programe izobraževanja in usposabljanja, ki trajajo skupno najmanj 14 let, in sicer najmanj pet let usposabljanja v strukturiranem usposabljanju, ki se deli na vsaj tri leta vajenstva, kjer se usposabljanje izvaja delno na delovnem mestu in delno v ustanovi za poklicno usposabljanje, ter najmanj dvoletno obdobje strokovnega pridobivanja izkušenj in usposabljanja, ki se zaključi s strokovnim izpitom, na podlagi katerega ima oseba pravico opravljati poklic, usposabljati vajence in uporabljati naziv „Meister“ (visokokvalificirani rokodelec).

Usposabljanje za visokokvalificirane delavce v kmetijstvu in gozdarstvu:

| — | visokokvalificirani kmetijski delavec („Meister in der Landwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani kmetijski delavec („Meister in der Landwirtschaft“),

| — | visokokvalificirani delavec za kmečko gospodinjstvo („Meister in der ländlichen Hauswirtschaft“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za kmečko gospodinjstvo („Meister in der ländlichen Hauswirtschaft“),

| — | visokokvalificirani hortikulturni delavec („Meister im Gartenbau“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani hortikulturni delavec („Meister im Gartenbau“),

| — | visokokvalificirani delavec v vrtnariji („Meister im Feldgemüsebau“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec v vrtnariji („Meister im Feldgemüsebau“),

| — | visokokvalificirani delavec za pomologijo in predelavo sadja („Meister im Obstbau und in der Obstverwertung“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za pomologijo in predelavo sadja („Meister im Obstbau und in der Obstverwertung“),

| — | visokokvalificirani delavec za vinogradništvo in pridelavo vina („Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za vinogradništvo in pridelavo vina („Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft“),

| — | visokokvalificirani delavec za mlekarstvo in sirarstvo („Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za mlekarstvo in sirarstvo („Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft“),

| — | visokokvalificirani delavec za konjerejo („Meister in der Pferdewirtschaft“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za konjerejo („Meister in der Pferdewirtschaft“),

| — | visokokvalificirani delavec za ribištvo („Meister in der Fischereiwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za ribištvo („Meister in der Fischereiwirtschaft“),

| — | visokokvalificirani delavec za perutninarstvo („Meister in der Geflügelwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za perutninarstvo („Meister in der Geflügelwirtschaft“),

| — | visokokvalificirani delavec za čebelarstvo („Meister in der Bienenwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za čebelarstvo („Meister in der Bienenwirtschaft“),

| — | visokokvalificirani delavec za gozdarstvo („Meister in der Forstwirtschaft“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za gozdarstvo („Meister in der Forstwirtschaft“),

| — | visokokvalificirani delavec za gozdne drevesnice in gozdno gospodarstvo („Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za gozdne drevesnice in gozdno gospodarstvo („Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft“),

| — | visokokvalificirani delavec za kmetijsko skladiščenje („Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung“), |
| --- | --- |

—

visokokvalificirani delavec za kmetijsko skladiščenje („Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung“),

ki zajemajo programe izobraževanja in usposabljanja, ki trajajo skupno najmanj 15 let, in sicer najmanj šest let usposabljanja v strukturiranem programu usposabljanja, ki se deli na vsaj tri leta vajeništva, kjer se usposabljanje izvaja delno na delovnem mestu in delno v ustanovi za poklicno usposabljanje, ter najmanj triletno obdobje pridobivanja strokovnih izkušenj, ki se zaključi s strokovnim izpitom za določeno stroko, na podlagi katerega ima oseba pravico usposabljati vajence in uporabljati naziv „Meister“ (visokokvalificirani rokodelec);

na Poljskem:

| — | učitelj za praktično poklicno usposabljanje („Nauczyciel praktycznej nauki zawodu“), |
| --- | --- |

—

učitelj za praktično poklicno usposabljanje („Nauczyciel praktycznej nauki zawodu“),

ki ima naslednjo izobrazbo:

| (i) | osem let osnovnošolskega izobraževanja in pet let poklicnega srednješolskega izobraževanja ali enakovrednega srednješolskega izobraževanja na zadevnem področju, ki mu sledi izobraževalni program pedagogike, ki traja najmanj 150 ur, izobraževalni program varnosti pri delu in higiene na delu in dve leti delovnih izkušenj v tistem poklicu, ki ga bo poučeval; ali |
| --- | --- |

(i)

osem let osnovnošolskega izobraževanja in pet let poklicnega srednješolskega izobraževanja ali enakovrednega srednješolskega izobraževanja na zadevnem področju, ki mu sledi izobraževalni program pedagogike, ki traja najmanj 150 ur, izobraževalni program varnosti pri delu in higiene na delu in dve leti delovnih izkušenj v tistem poklicu, ki ga bo poučeval; ali

| (ii) | osem let osnovnošolske izobrazbe in pet let poklicne srednješolske izobrazbe in diplomo posrednješolske pedagoško-tehnične šole; ali |
| --- | --- |

(ii)

osem let osnovnošolske izobrazbe in pet let poklicne srednješolske izobrazbe in diplomo posrednješolske pedagoško-tehnične šole; ali

| (iii) | osem let osnovnošolske izobrazbe in dve do tri leta osnovne poklicne srednješolske izobrazbe in vsaj tri leta poklicnih izkušenj, kar potrdi z mojstrskim spričevalom v določenem poklicu, čemur sledi izobraževalni program pedagogike, ki traja skupno najmanj 150 ur; |
| --- | --- |

(iii)

osem let osnovnošolske izobrazbe in dve do tri leta osnovne poklicne srednješolske izobrazbe in vsaj tri leta poklicnih izkušenj, kar potrdi z mojstrskim spričevalom v določenem poklicu, čemur sledi izobraževalni program pedagogike, ki traja skupno najmanj 150 ur;

na Slovaškem:

| — | mojster poklicnega izobraževanja („majster odbornej výchovy“), |
| --- | --- |

—

mojster poklicnega izobraževanja („majster odbornej výchovy“),

katerega izobraževanje traja skupno vsaj 12 let, od tega osem let osnovnošolskega izobraževanja, štiri leta poklicnega izobraževanja (dokončano poklicno srednješolsko izobraževanje in/ali vajeništvo v zadevnem (podobnem) poklicnem usposabljanju ali vajenskem izobraževalnem programu), vsaj tri leta poklicnih izkušenj na področju, na katerem je oseba dokončala izobraževanje ali vajeništvo, in dodaten študij pedagogike na pedagoški fakulteti ali na tehničnih univerzah, oziroma dokončano srednješolsko izobraževanje in vajeništvo v zadevnem (podobnem) poklicnem usposabljanju ali vajenskem izobraževalnem programu, vsaj tri leta delovnih izkušenj na področju, na katerem je oseba dokončala izobraževanje ali vajeništvo, in dodaten študij pedagogike na pedagoški fakulteti, oziroma, do 1. septembra 2005, specializirano izobraževanje na področju specializirane pedagogike v metodoloških centrih za mojstre poklicnega izobraževanja na posebnih šolah, brez dodatnega študija pedagogike.

3.   Pomorstvo

| (a) | Pomorska plovba |
| --- | --- |

(a)

Pomorska plovba

Usposabljanje za naslednje poklice:

na Češkem:

| — | asistent na krovu („palubní asistent“), |
| --- | --- |

—

asistent na krovu („palubní asistent“),

| — | častnik ladijske straže krova („námořní poručík“), |
| --- | --- |

—

častnik ladijske straže krova („námořní poručík“),

| — | prvi častnik krova („první palubní důstojník“), |
| --- | --- |

—

prvi častnik krova („první palubní důstojník“),

| — | poveljnik ladje („kapitán“), |
| --- | --- |

—

poveljnik ladje („kapitán“),

| — | pripravnik v strojnici („strojní asistent“), |
| --- | --- |

—

pripravnik v strojnici („strojní asistent“),

| — | častnik, odgovoren za delo v strojnici („strojní důstojník“), |
| --- | --- |

—

častnik, odgovoren za delo v strojnici („strojní důstojník“),

| — | prvi častnik stroja („druhý strojní důstojník“), |
| --- | --- |

—

prvi častnik stroja („druhý strojní důstojník“),

| — | upravljavec stroja („první strojní důstojník“), |
| --- | --- |

—

upravljavec stroja („první strojní důstojník“),

| — | električar („elektrotechnik“), |
| --- | --- |

—

električar („elektrotechnik“),

| — | glavni električar („elektrodůstojník“); |
| --- | --- |

—

glavni električar („elektrodůstojník“);

na Danskem:

| — | kapitan trgovske ladje („skibsfører“), |
| --- | --- |

—

kapitan trgovske ladje („skibsfører“),

| — | prvi častnik („overstyrmand“), |
| --- | --- |

—

prvi častnik („overstyrmand“),

| — | krmar, častnik za nadzor plovbe („enestyrmand, vagthavende styrmand“), |
| --- | --- |

—

krmar, častnik za nadzor plovbe („enestyrmand, vagthavende styrmand“),

| — | častnik za nadzor plovbe („vagthavende styrmand“), |
| --- | --- |

—

častnik za nadzor plovbe („vagthavende styrmand“),

| — | ladijski mehanik („maskinchef“), |
| --- | --- |

—

ladijski mehanik („maskinchef“),

| — | prvi oficir strojnik („l. maskinmester“), |
| --- | --- |

—

prvi oficir strojnik („l. maskinmester“),

| — | prvi oficir/strojnik („l. maskinmester/vagthavende maskinmester“); |
| --- | --- |

—

prvi oficir/strojnik („l. maskinmester/vagthavende maskinmester“);

v Nemčiji:

| — | kapitan velike ladje za obalno plovbo („Kapitän AM“), |
| --- | --- |

—

kapitan velike ladje za obalno plovbo („Kapitän AM“),

| — | kapitan ladje za obalno plovbo („Kapitän AK“), |
| --- | --- |

—

kapitan ladje za obalno plovbo („Kapitän AK“),

| — | častnik na krovu velike ladje za obalno plovbo („Nautischer Schiffsoffizier AMW“), |
| --- | --- |

—

častnik na krovu velike ladje za obalno plovbo („Nautischer Schiffsoffizier AMW“),

| — | častnik na krovu ladje za obalno plovbo („Nautischer Schiffsoffizier AKW“), |
| --- | --- |

—

častnik na krovu ladje za obalno plovbo („Nautischer Schiffsoffizier AKW“),

| — | oficir strojnik nivoja C („Schiffsbetriebstechniker CT - Leiter von Maschinenanlagen“), |
| --- | --- |

—

oficir strojnik nivoja C („Schiffsbetriebstechniker CT - Leiter von Maschinenanlagen“),

| — | mehanik nivoja C („Schiffsmaschinist CMa -Leiter von Maschinenanlagen“), |
| --- | --- |

—

mehanik nivoja C („Schiffsmaschinist CMa -Leiter von Maschinenanlagen“),

| — | strojnik nivoja C („Schiffsbetriebstechniker CTW“), |
| --- | --- |

—

strojnik nivoja C („Schiffsbetriebstechniker CTW“),

| — | mehanik nivoja C — samostojni častnik strojnik („Schiffsmaschinist CMaW — Technischer Alleinoffizier“); |
| --- | --- |

—

mehanik nivoja C — samostojni častnik strojnik („Schiffsmaschinist CMaW — Technischer Alleinoffizier“);

v Italiji:

| — | oficir na palubi („ufficiale di coperta“), |
| --- | --- |

—

oficir na palubi („ufficiale di coperta“),

| — | oficir strojnik („ufficiale di macchina“); |
| --- | --- |

—

oficir strojnik („ufficiale di macchina“);

v Latviji:

| — | ladijski električar („Kuģu elektromehāniķis“), |
| --- | --- |

—

ladijski električar („Kuģu elektromehāniķis“),

| — | električar, odgovoren za ladijske hladilnike („Kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists“); |
| --- | --- |

—

električar, odgovoren za ladijske hladilnike („Kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists“);

na Nizozemskem:

| — | prvi častnik na ladji za obalno plovbo (z dodatnim usposabljanjem) („stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)“), |
| --- | --- |

—

prvi častnik na ladji za obalno plovbo (z dodatnim usposabljanjem) („stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)“),

| — | diplomirani nadzornik motorjev („diploma motordrijver“), |
| --- | --- |

—

diplomirani nadzornik motorjev („diploma motordrijver“),

| — | VTS-uradnik („VTS-functionaris“), |
| --- | --- |

—

VTS-uradnik („VTS-functionaris“),

z naslednjim usposabljanjem:

| — | na Češkem:






  (i) | za asistenta na krovu („palubní asistent“):






  1. | oseba, ki je stara najmanj 20 let; |
| --- | --- | --- | --- |

—

na Češkem:

(i)

za asistenta na krovu („palubní asistent“):

1.

oseba, ki je stara najmanj 20 let;

| 2. | (a) | pomorska akademija ali višja pomorska šola — oddelek za navigacijo; oba izobraževalna programa je treba zaključiti z izpitom „maturitní zkouška“, in odobrena praksa na morju, ki se opravi med študijem in ne sme biti krajša od šestih mesecev; ali |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

pomorska akademija ali višja pomorska šola — oddelek za navigacijo; oba izobraževalna programa je treba zaključiti z izpitom „maturitní zkouška“, in odobrena praksa na morju, ki se opravi med študijem in ne sme biti krajša od šestih mesecev; ali

| (b) | odobrena praksa na morju v sestavi ladijske straže krova na podporni ravni ladje, ki ni krajša od dveh let, in dokončan odobreni izobraževalni program, ki izpolnjuje standarde usposobljenosti, kot so določeni v oddelku A-II/1 kodeksa STCW (Mednarodne konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov), ki ga organizira pomorska akademija ali višja pomorska šola stranke Konvencije STCW, in izpit pred izpitno komisijo, ki jo priznava OPP (Odbor za pomorski promet Češke republike); |
| --- | --- |

(b)

odobrena praksa na morju v sestavi ladijske straže krova na podporni ravni ladje, ki ni krajša od dveh let, in dokončan odobreni izobraževalni program, ki izpolnjuje standarde usposobljenosti, kot so določeni v oddelku A-II/1 kodeksa STCW (Mednarodne konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov), ki ga organizira pomorska akademija ali višja pomorska šola stranke Konvencije STCW, in izpit pred izpitno komisijo, ki jo priznava OPP (Odbor za pomorski promet Češke republike);

| (ii) | za častnika ladijske straže krova („námořní poručík“):






  1. | odobrena praksa na morju v funkciji asistenta na krovu na ladjah z nosilnostjo 500 bruto ton ali več, ki pri diplomantu pomorske akademije ali višje šole traja najmanj šest mesecev in pri diplomantu po odobrenem izobraževalnem programu eno leto, od tega vsaj šest mesecev v funkciji sestave ladijske straže krova; |
| --- | --- | --- |

(ii)

za častnika ladijske straže krova („námořní poručík“):

1.

odobrena praksa na morju v funkciji asistenta na krovu na ladjah z nosilnostjo 500 bruto ton ali več, ki pri diplomantu pomorske akademije ali višje šole traja najmanj šest mesecev in pri diplomantu po odobrenem izobraževalnem programu eno leto, od tega vsaj šest mesecev v funkciji sestave ladijske straže krova;

| 2. | ustrezno izpolnjena in potrjena Evidenčna knjiga o usposabljanju na krovu za krovne kadete; |
| --- | --- |

2.

ustrezno izpolnjena in potrjena Evidenčna knjiga o usposabljanju na krovu za krovne kadete;

| (iii) | za prvega častnika krova („první palubní důstojník“):
  spričevalo o usposobljenosti častnika ladijske straže krova na ladjah z nosilnostjo 500 bruto ton ali več in najmanj 12-mesečna odobrena praksa na morju v tej funkciji; |
| --- | --- |

(iii)

za prvega častnika krova („první palubní důstojník“):

spričevalo o usposobljenosti častnika ladijske straže krova na ladjah z nosilnostjo 500 bruto ton ali več in najmanj 12-mesečna odobrena praksa na morju v tej funkciji;

| (iv) | za poveljnika ladje („kapitán“):






  = | spričevalo o opravljenem delu kot poveljnik ladje na ladjah z nosilnostjo med 500 in 3 000 bruto ton; |
| --- | --- | --- |

(iv)

za poveljnika ladje („kapitán“):

=

spričevalo o opravljenem delu kot poveljnik ladje na ladjah z nosilnostjo med 500 in 3 000 bruto ton;

| = | spričevalo o usposobljenosti za prvega častnika krova na ladjah z nosilnostjo 3 000 bruto ton ali več in najmanj 6-mesečna odobrena praksa na morju v funkciji prvega častnika krova na ladjah z nosilnostjo 500 bruto ton in najmanj 6-mesečna odobrena praksa na morju v funkciji prvega častnika krova na ladjah z nosilnostjo 3 000 bruto ton ali več; |
| --- | --- |

=

spričevalo o usposobljenosti za prvega častnika krova na ladjah z nosilnostjo 3 000 bruto ton ali več in najmanj 6-mesečna odobrena praksa na morju v funkciji prvega častnika krova na ladjah z nosilnostjo 500 bruto ton in najmanj 6-mesečna odobrena praksa na morju v funkciji prvega častnika krova na ladjah z nosilnostjo 3 000 bruto ton ali več;

| (v) | za pripravnika v strojnici („strojní asistent“):






  1. | oseba, ki je stara najmanj 20 let; |
| --- | --- | --- |

(v)

za pripravnika v strojnici („strojní asistent“):

1.

oseba, ki je stara najmanj 20 let;

| 2. | pomorska akademija ali višja šola za pomorstvo — oddelek za ladijsko inženirstvo, in odobrena praksa na morju v času študija, ki ne sme biti krajša od šestih mesecev; |
| --- | --- |

2.

pomorska akademija ali višja šola za pomorstvo — oddelek za ladijsko inženirstvo, in odobrena praksa na morju v času študija, ki ne sme biti krajša od šestih mesecev;

| (vi) | za častnika, odgovornega za delo v strojnici („strojní důstojník“):
  najmanj 6-mesečna odobrena praksa na morju v funkciji pripravnika v strojnici, če je diplomiral na pomorski akademiji ali višji šoli; |
| --- | --- |

(vi)

za častnika, odgovornega za delo v strojnici („strojní důstojník“):

najmanj 6-mesečna odobrena praksa na morju v funkciji pripravnika v strojnici, če je diplomiral na pomorski akademiji ali višji šoli;

| (vii) | za prvega častnika stroja („druhý strojní důstojník“):
  najmanj 12-mesečna odobrena praksa na morju v funkciji drugega častnika stroja na ladjah s pogonskim strojem z močjo 750 kW pogonske moči ali več; |
| --- | --- |

(vii)

za prvega častnika stroja („druhý strojní důstojník“):

najmanj 12-mesečna odobrena praksa na morju v funkciji drugega častnika stroja na ladjah s pogonskim strojem z močjo 750 kW pogonske moči ali več;

| (viii) | za upravitelja stroja („první strojní důstojník“):
  ustrezno spričevalo o opravljenem delu kot prvi častnik stroja na ladjah s pogonskim strojem z močjo 3 000 kW pogonske moči ali več in najmanj 6-mesečna odobrena praksa na morju v tej funkciji; |
| --- | --- |

(viii)

za upravitelja stroja („první strojní důstojník“):

ustrezno spričevalo o opravljenem delu kot prvi častnik stroja na ladjah s pogonskim strojem z močjo 3 000 kW pogonske moči ali več in najmanj 6-mesečna odobrena praksa na morju v tej funkciji;

| (ix) | za električarja („elektrotechnik“):






  1. | oseba, ki je stara najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

(ix)

za električarja („elektrotechnik“):

1.

oseba, ki je stara najmanj 18 let;

| 2. | pomorska ali druga akademija, fakulteta za elektrotehniko oziroma tehnična šola ali višja šola za elektrotehniko, katerih izobraževalni programi se morajo zaključiti z izpitom „maturitní zkouška“, in najmanj 12-mesečna odobrena praksa na področju elektrotehnike; |
| --- | --- |

2.

pomorska ali druga akademija, fakulteta za elektrotehniko oziroma tehnična šola ali višja šola za elektrotehniko, katerih izobraževalni programi se morajo zaključiti z izpitom „maturitní zkouška“, in najmanj 12-mesečna odobrena praksa na področju elektrotehnike;

| (x) | za glavnega električarja („elektrodůstojník“):






  1. | pomorska akademija ali višja šola, fakulteta za pomorsko elektrotehniko ali druga akademijo ali elektrotehniška srednja šola, katerih izobraževalni programi se morajo zaključiti z „maturitní zkouška“ ali državnim izpitom; |
| --- | --- | --- |

(x)

za glavnega električarja („elektrodůstojník“):

1.

pomorska akademija ali višja šola, fakulteta za pomorsko elektrotehniko ali druga akademijo ali elektrotehniška srednja šola, katerih izobraževalni programi se morajo zaključiti z „maturitní zkouška“ ali državnim izpitom;

| 2. | odobrena praksa na morju v funkciji elektrotehnika, in sicer najmanj 12-mesecev pri diplomantu akademije ali višje šole in najmanj 24-mesecev pri srednješolskem maturantu; |
| --- | --- |

2.

odobrena praksa na morju v funkciji elektrotehnika, in sicer najmanj 12-mesecev pri diplomantu akademije ali višje šole in najmanj 24-mesecev pri srednješolskem maturantu;

| — | na Danskem devet let osnovne šole, nato program osnovnega usposabljanja in/ali staž na morju, ki lahko traja od 17 do 36 mesecev in mu sledi:






  (i) | eno leto specializiranega poklicnega usposabljanja za častnika na krovu; |
| --- | --- | --- |

—

na Danskem devet let osnovne šole, nato program osnovnega usposabljanja in/ali staž na morju, ki lahko traja od 17 do 36 mesecev in mu sledi:

(i)

eno leto specializiranega poklicnega usposabljanja za častnika na krovu;

| (ii) | tri leta specializiranega poklicnega usposabljanja za druge; |
| --- | --- |

(ii)

tri leta specializiranega poklicnega usposabljanja za druge;

| — | v Nemčiji skupaj trajajo od 14 do 18 let, od tega tri leta osnovnega poklicnega usposabljanja in eno leto prakse na morju, ki ji sledita eno do dve leti specializiranega poklicnega usposabljanja, ki se, kadar je to primerno, zaključi z dvoletno strokovno prakso na morju; |
| --- | --- |

—

v Nemčiji skupaj trajajo od 14 do 18 let, od tega tri leta osnovnega poklicnega usposabljanja in eno leto prakse na morju, ki ji sledita eno do dve leti specializiranega poklicnega usposabljanja, ki se, kadar je to primerno, zaključi z dvoletno strokovno prakso na morju;

| — | v Latviji:






  (i) | za ladijskega električarja („kuģu elektromehāniķis“):






  1. | oseba, ki je stara najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- | --- |

—

v Latviji:

(i)

za ladijskega električarja („kuģu elektromehāniķis“):

1.

oseba, ki je stara najmanj 18 let;

| 2. | šolanje, ki traja skupno najmanj 12 let in pol, od tega vsaj devet let osnovne šole in vsaj tri leta poklicnega izobraževanja. Poleg tega se zahteva vsaj 6-mesečna praksa na morju kot ladijski električar ali asistent električar na ladjah z močjo generatorja več kot 750 kW. Poklicno usposabljanje se zaključi s posebnim izpitom pri pristojnemu organu, v skladu s programom usposabljanja, ki ga odobri Ministrstvo za promet; |
| --- | --- |

2.

šolanje, ki traja skupno najmanj 12 let in pol, od tega vsaj devet let osnovne šole in vsaj tri leta poklicnega izobraževanja. Poleg tega se zahteva vsaj 6-mesečna praksa na morju kot ladijski električar ali asistent električar na ladjah z močjo generatorja več kot 750 kW. Poklicno usposabljanje se zaključi s posebnim izpitom pri pristojnemu organu, v skladu s programom usposabljanja, ki ga odobri Ministrstvo za promet;

| (ii) | za električarja, odgovornega za ladijske hladilnike („Kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists“):






  1. | oseba, ki je stara najmanj 18 let; |
| --- | --- | --- |

(ii)

za električarja, odgovornega za ladijske hladilnike („Kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists“):

1.

oseba, ki je stara najmanj 18 let;

| 2. | izobraževanje, ki skupaj traja najmanj 13 let, od tega vsaj devet let osnovnošolskega izobraževanja in vsaj tri leta poklicnega izobraževanja. Poleg tega se zahteva vsaj 12-mesečna praksa na morju kot asistent inženirja, odgovornega za ladijske hladilnike. Poklicno usposabljanje se zaključi s posebnim izpitom pri pristojnemu organu, v skladu s programom usposabljanja, ki ga odobri Ministrstvo za promet; |
| --- | --- |

2.

izobraževanje, ki skupaj traja najmanj 13 let, od tega vsaj devet let osnovnošolskega izobraževanja in vsaj tri leta poklicnega izobraževanja. Poleg tega se zahteva vsaj 12-mesečna praksa na morju kot asistent inženirja, odgovornega za ladijske hladilnike. Poklicno usposabljanje se zaključi s posebnim izpitom pri pristojnemu organu, v skladu s programom usposabljanja, ki ga odobri Ministrstvo za promet;

| — | v Italiji skupaj traja 13 let, od tega najmanj pet let poklicnega usposabljanja, ki se zaključi z izpitom in ki mu, kadar je to primerno, sledi strokovna praksa; |
| --- | --- |

—

v Italiji skupaj traja 13 let, od tega najmanj pet let poklicnega usposabljanja, ki se zaključi z izpitom in ki mu, kadar je to primerno, sledi strokovna praksa;

| — | na Nizozemskem:






  (i) | za prvega oficirja na ladji za obalno plovbo (z dodatnim usposabljanjem) („stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)“) in diplomiranega nadzornika motorjev („diploma motordrijver“) izobraževalni program, ki skupaj traja 14 let, od tega najmanj dve leti v specializirani poklicni šoli, ki se zaključita z 12- mesečnim pripravništvom; |
| --- | --- | --- |

—

na Nizozemskem:

(i)

za prvega oficirja na ladji za obalno plovbo (z dodatnim usposabljanjem) („stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)“) in diplomiranega nadzornika motorjev („diploma motordrijver“) izobraževalni program, ki skupaj traja 14 let, od tega najmanj dve leti v specializirani poklicni šoli, ki se zaključita z 12- mesečnim pripravništvom;

| (ii) | za VTS-uradnika („VTS-functionaris“), ki skupaj traja najmanj 15 let, od tega vsaj tri leta visokošolskega poklicnega izobraževanja („HBO“) ali srednješolskega poklicnega usposabljanja („MBO“), katerim sledijo nacionalni in regionalni programi za specializacijo, od katerih vsak vključuje najmanj 12 tednov teoretičnega izobraževanja in se zaključi z izpitom, |
| --- | --- |

(ii)

za VTS-uradnika („VTS-functionaris“), ki skupaj traja najmanj 15 let, od tega vsaj tri leta visokošolskega poklicnega izobraževanja („HBO“) ali srednješolskega poklicnega usposabljanja („MBO“), katerim sledijo nacionalni in regionalni programi za specializacijo, od katerih vsak vključuje najmanj 12 tednov teoretičnega izobraževanja in se zaključi z izpitom,

ki jo priznava mednarodna konvencija STCW (Mednarodna konvencija o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978).

| (b) | Morski ribolov: |
| --- | --- |

(b)

Morski ribolov:

Usposabljanje za naslednje poklice:

v Nemčiji:

| — | kapitan ladje za globokomorski ribolov („Kapitän AK“), |
| --- | --- |

—

kapitan ladje za globokomorski ribolov („Kapitän AK“),

| — | kapitan ladje za obalni ribolov („Kapitän BLK/Fischerei“), |
| --- | --- |

—

kapitan ladje za obalni ribolov („Kapitän BLK/Fischerei“),

| — | častnik na krovu ladje za plovbo po odprtem morju („Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei“), |
| --- | --- |

—

častnik na krovu ladje za plovbo po odprtem morju („Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei“),

| — | častnik na krovu ladje za obalno plovbo („Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei“); |
| --- | --- |

—

častnik na krovu ladje za obalno plovbo („Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei“);

na Nizozemskem:

| — | prvi oficir/ladijski inženir V („stuurman werktuigkundige V“), |
| --- | --- |

—

prvi oficir/ladijski inženir V („stuurman werktuigkundige V“),

| — | ladijski inženir IV (ribiška ladja) („werktuigkundige IV visvaart“), |
| --- | --- |

—

ladijski inženir IV (ribiška ladja) („werktuigkundige IV visvaart“),

| — | prvi oficir IV (ribiška ladja) („stuurman IV visvaart“), |
| --- | --- |

—

prvi oficir IV (ribiška ladja) („stuurman IV visvaart“),

| — | prvi oficir/ladijski inženir VI („stuurman werktuigkundige VI“), |
| --- | --- |

—

prvi oficir/ladijski inženir VI („stuurman werktuigkundige VI“),

z naslednjim usposabljanjem:

| — | v Nemčiji traja skupno od 14 do 18 let, od tega tri leta osnovnega poklicnega izobraževanja in eno leto prakse na morju, ki ji sledita eno ali dve leti specializiranega poklicnega usposabljanja, ki se, kadar je to primerno, zaključi z dveletno strokovno prakso na morju; |
| --- | --- |

—

v Nemčiji traja skupno od 14 do 18 let, od tega tri leta osnovnega poklicnega izobraževanja in eno leto prakse na morju, ki ji sledita eno ali dve leti specializiranega poklicnega usposabljanja, ki se, kadar je to primerno, zaključi z dveletno strokovno prakso na morju;

| — | na Nizozemskem traja skupno od 13 do 15 let, od tega najmanj dve leti v specializirani poklicni šoli, ki se zaključi z 12-mesečno strokovno prakso, |
| --- | --- |

—

na Nizozemskem traja skupno od 13 do 15 let, od tega najmanj dve leti v specializirani poklicni šoli, ki se zaključi z 12-mesečno strokovno prakso,

ki je priznana v okviru Torremolinoške konvencije (mednarodna konvencija o varnosti ribiških plovil iz leta 1977).

4.   Tehnično področje

Usposabljanje za naslednje poklice:

na Češkem:

| — | pooblaščeni tehnik, pooblaščeni stavbenik („autorizovaný technik, autorizovaný stavitel“), |
| --- | --- |

—

pooblaščeni tehnik, pooblaščeni stavbenik („autorizovaný technik, autorizovaný stavitel“),

katerega poklicno usposabljanje traja skupno najmanj devet let, od tega štiri leta srednješolskega tehničnega izobraževanja, ki se zaključi z „maturitní zkouška“ (zaključnim izpitom srednje tehnične šole), in pet let poklicnih izkušenj, na koncu pa se opravi preizkus poklicne usposobljenosti za opravljanje izbrane dejavnosti v gradbeništvu (v skladu z Zakonom št. 50/1976 Sb. (zakon o gradbeništvu) in Zakonom 360/1992 Sb.),

| — | voznik tirnega vozila („fyzická osoba řídící drážní vozidlo“), |
| --- | --- |

—

voznik tirnega vozila („fyzická osoba řídící drážní vozidlo“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 12 let, od tega vsaj osem let osnovnošolskega izobraževanja in vsaj štiri leta poklicnega srednješolskega izobraževanja, ki se zaključi z izpitom „maturitní zkouška“ in konča z državnim izpitom za pogonsko silo vozil,

| — | tehnik za pregled železniške proge („drážní revizní technik“), |
| --- | --- |

—

tehnik za pregled železniške proge („drážní revizní technik“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 12 let, od tega vsaj osem let osnovnošolskega izobraževanja in vsaj štiri leta poklicnega srednješolskega izobraževanja na srednji strojni šoli ali srednji šoli za elektrotehniko, ki se zaključi z izpitom „maturitní zkouška“,

| — | inštruktor za vožnjo („učitel autoškoly“), |
| --- | --- |

—

inštruktor za vožnjo („učitel autoškoly“),

oseba, ki ni mlajša od 24 let in katere šolanje traja skupno vsaj 12 let, od tega vsaj osem let osnovnošolskega izobraževanja in vsaj štiri leta poklicnega srednješolskega izobraževanja, ki je osredotočeno na promet ali strojništvo in se zaključi z izpitom „maturitní zkouška“,

| — | državni tehnik za tehnični pregled motornih vozil („kontrolní technik STK“), |
| --- | --- |

—

državni tehnik za tehnični pregled motornih vozil („kontrolní technik STK“),

oseba, ki ni mlajša od 21 let; katere izobraževanje traja skupno najmanj 12 let, od tega vsaj osem let osnovnošolskega izobraževanja in vsaj štiri leta poklicnega srednješolskega izobraževanja, ki se zaključi z izpitom „maturitní zkouška“, čemur sledita vsaj dve leti strokovnih izkušenj; taka oseba mora imeti vozniški izpit, mora biti nekaznovana in mora zaključiti posebno, vsaj 120-urno usposabljanje za državne tehnike ter uspešno opraviti izpit,

| — | mehanik za nadzor emisij avtomobilov („mechanik měření emisí“), |
| --- | --- |

—

mehanik za nadzor emisij avtomobilov („mechanik měření emisí“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 12 let, od tega vsaj osem let osnovnošolskega izobraževanja in vsaj štiri leta poklicnega srednješolskega izobraževanja, ki se konča z izpitom „maturitní zkouška“; nadalje mora kandidat opraviti vsaj tri leta strokovne prakse in posebno, najmanj osemurno usposabljanje za „mehanika za nadzor emisij avtomobilov“ ter uspešno opraviti izpit,

| — | voditelj čolna („kapitán I. třídy“), |
| --- | --- |

—

voditelj čolna („kapitán I. třídy“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 15 let, od tega osem let osnovnošolskega izobraževanja in tri leta poklicnega izobraževanja, ki se zaključi z izpitom „maturitní zkouška“ in konča z izpitom, na podlagi katerega se izda spričevalo o usposobljenosti. Temu poklicnemu izobraževanju mora slediti štiriletna poklicna praksa, ki se zaključi z izpitom,

| — | restavrator spomenikov, ki so dela umetne obrti („restaurátor památek, které jsou díly uměleckých řemesel“), |
| --- | --- |

—

restavrator spomenikov, ki so dela umetne obrti („restaurátor památek, které jsou díly uměleckých řemesel“),

katerega izobraževanje traja skupno 12 let, če vključuje polno srednje tehnično izobraževanje po izobraževalnem programu za restavratorstvo, ali 10 do 12 let študija po podobnem izobraževalnem programu, in pet let poklicnih izkušenj v primeru polnega srednjega tehničnega izobraževanja, zaključenega z izpitom „maturitní zkouška“, ali osem let poklicnih izkušenj v primeru srednjega tehničnega izobraževanja, zaključenega s končnim vajenskim izpitom,

| — | restavrator umetniških del, ki niso spomeniki in so del zbirk muzejev in galerij, in drugih predmetov kulturne vrednosti („restaurátor děl výtvarných umění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií, a ostatních předmětů kulturní hodnoty“), |
| --- | --- |

—

restavrator umetniških del, ki niso spomeniki in so del zbirk muzejev in galerij, in drugih predmetov kulturne vrednosti („restaurátor děl výtvarných umění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií, a ostatních předmětů kulturní hodnoty“),

katerega izobraževanje v primeru polnega srednjega tehničnega izobraževanja po izobraževalnem programu za restavratorstvo, ki se zaključi z izpitom „maturitní zkouška“, traja skupno 12 let, ob tem pa ima še pet let poklicnih izkušenj,

| — | upravljavec odpadkov („odpadový hospodář“), |
| --- | --- |

—

upravljavec odpadkov („odpadový hospodář“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 12 let, od tega vsaj osem let osnovnošolskega izobraževanja in vsaj štiri leta poklicnega srednješolskega izobraževanja, ki se zaključi z izpitom „maturitní zkouška“, in vsaj pet let izkušenj z ravnanjem z odpadki v zadnjih 10 letih,

| — | tehnični vodja za miniranje („technický vedoucí odstřelů“), |
| --- | --- |

—

tehnični vodja za miniranje („technický vedoucí odstřelů“),

katerega izobraževanje traja skupno najmanj 12 let, od tega vsaj osem let osnovnošolskega izobraževanja in štiri leta srednješolskega poklicnega izobraževanja, ki se zaključi z izpitom „maturitní zkouška“,

temu pa sledi:

dve leti dela kot podzemni miner (za podzemne dejavnosti) ali eno leto na površini (za površinske dejavnosti), od tega šest mesecev kot pomočnik minerja;

100-urni program teoretičnega in praktičnega usposabljanja, ki mu sledi izpit pred pristojnim Okrajnim organom za miniranje;

šest mesecev ali več delovnih izkušenj pri načrtovanju in izvedbi večjih razstrelitev;

32-urni program teoretičnega in praktičnega usposabljanja, ki mu sledi izpit pred Češkim organom za miniranje;

v Italiji:

| — | geometer („geometra“), |
| --- | --- |

—

geometer („geometra“),

| — | kmetijski tehnik („perito agrario“), |
| --- | --- |

—

kmetijski tehnik („perito agrario“),

za katera se zahtevajo srednješolski tehnični izobraževalni programi, ki trajajo skupno najmanj 13 let, in sicer osem let obveznega izobraževanja in pet let srednjega izobraževanja, od tega tri leta poklicnega usposabljanja, ki se zaključijo s tehnično maturo in so dopolnjeni:

| (i) | za geometre: bodisi z vsaj dvoletno prakso v strokovnem biroju bodisi s petletnimi poklicnimi izkušnjam; |
| --- | --- |

(i)

za geometre: bodisi z vsaj dvoletno prakso v strokovnem biroju bodisi s petletnimi poklicnimi izkušnjam;

| (ii) | za kmetijske tehnike z vsaj dvoletno prakso, |
| --- | --- |

(ii)

za kmetijske tehnike z vsaj dvoletno prakso,

ki se zaključi z državnim izpitom;

v Latviji:

| — | pomočnik strojevodje v železniškem sektorju („vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs“), |
| --- | --- |

—

pomočnik strojevodje v železniškem sektorju („vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs“),

oseba, ki ni mlajša od 18 let in katere izobraževanje traja skupno najmanj 12 let, od tega vsaj osem let osnovnošolskega izobraževanja in vsaj štiri leta poklicnega izobraževanja; poklicno usposabljanje se zaključi s posebnim preizkusom znanja pri delodajalcu; spričevalo o usposobljenosti izda pristojni organ za pet let;

na Nizozemskem:

| — | sodni izvršitelj („gerechtsdeurwaarder“), |
| --- | --- |

—

sodni izvršitelj („gerechtsdeurwaarder“),

| — | izdelovalec zobnih protez („tandprotheticus“), |
| --- | --- |

—

izdelovalec zobnih protez („tandprotheticus“),

katerih izobraževanje in poklicno usposabljanje zajema:

| (i) | za sodne izvršitelje („gerechtsdeurwaarder“) skupno 19 let, in sicer osem let obveznega izobraževanja in osem let srednješolskega izobraževanja, od tega štiri leta tehničnega izobraževanja, ki se zaključi z državnim izpitom, ki se dopolnijo s tremi leti teoretičnega in praktičnega poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

(i)

za sodne izvršitelje („gerechtsdeurwaarder“) skupno 19 let, in sicer osem let obveznega izobraževanja in osem let srednješolskega izobraževanja, od tega štiri leta tehničnega izobraževanja, ki se zaključi z državnim izpitom, ki se dopolnijo s tremi leti teoretičnega in praktičnega poklicnega usposabljanja;

| (ii) | za izdelovalce zobnih protez („tandprotheticus“) skupno najmanj 15 let rednega izobraževanja in tri leta izrednega izobraževanja, in sicer osem let osnovne šole, štiri leta splošne srednje šole, tri leta poklicnega usposabljanja, ki vključuje teoretično in praktično usposabljanje za zobnega tehnika, ki se dopolnijo s tremi leti izrednega usposabljanja za izdelovalca zobnih protez z zaključnim izpitom; |
| --- | --- |

(ii)

za izdelovalce zobnih protez („tandprotheticus“) skupno najmanj 15 let rednega izobraževanja in tri leta izrednega izobraževanja, in sicer osem let osnovne šole, štiri leta splošne srednje šole, tri leta poklicnega usposabljanja, ki vključuje teoretično in praktično usposabljanje za zobnega tehnika, ki se dopolnijo s tremi leti izrednega usposabljanja za izdelovalca zobnih protez z zaključnim izpitom;

v Avstriji:

| — | gozdar („Förster“), |
| --- | --- |

—

gozdar („Förster“),

| — | tehnično svetovanje („Technisches Büro“), |
| --- | --- |

—

tehnično svetovanje („Technisches Büro“),

| — | najem delovne sile („Überlassung von Arbeitskräften — Arbeitsleihe“), |
| --- | --- |

—

najem delovne sile („Überlassung von Arbeitskräften — Arbeitsleihe“),

| — | posrednik za zaposlovanje („Arbeitsvermittlung“), |
| --- | --- |

—

posrednik za zaposlovanje („Arbeitsvermittlung“),

| — | svetovalec za naložbe („Vermögensberater“), |
| --- | --- |

—

svetovalec za naložbe („Vermögensberater“),

| — | zasebni detektiv („Berufsdetektiv“), |
| --- | --- |

—

zasebni detektiv („Berufsdetektiv“),

| — | varnostnik („Bewachungsgewerbe“), |
| --- | --- |

—

varnostnik („Bewachungsgewerbe“),

| — | nepremičninski posrednik („Immobilienmakler“), |
| --- | --- |

—

nepremičninski posrednik („Immobilienmakler“),

| — | nepremičninski upravitelj („Immobilienverwalter“), |
| --- | --- |

—

nepremičninski upravitelj („Immobilienverwalter“),

| — | organizator gradbenega projekta („Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer“), |
| --- | --- |

—

organizator gradbenega projekta („Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer“),

| — | ustanova za izterjavo dolgov („Inkassobüro/Inkassoinstitut“), |
| --- | --- |

—

ustanova za izterjavo dolgov („Inkassobüro/Inkassoinstitut“),

za katere se zahteva izobraževanje in usposabljanje, ki trajata skupno najmanj 15 let, in sicer osem let obveznega osnovnošolskega izobraževanja, ki mu sledi najmanj pet let srednješolskega tehničnega ali trgovskega izobraževanja z zaključno tehnično ali trgovsko maturo, ki ga dopolnjujeta vsaj dve leti nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja na delovnem mestu z zaključnim poklicnim izpitom;

| — | zavarovalni svetovalec („Berater in Versicherungsangelegenheiten“), |
| --- | --- |

—

zavarovalni svetovalec („Berater in Versicherungsangelegenheiten“),

katerega izobraževanje in usposabljanje traja skupno 15 let, od tega šest let usposabljanja v okviru strukturiranega izobraževanja, ki se deli na tri leta pripravništva in tri leta pridobivanja strokovnih izkušenj in usposabljanja z zaključnim izpitom,

| — | stavbenik/načrtovanje in tehnični izračuni („Planender Baumeister“), |
| --- | --- |

—

stavbenik/načrtovanje in tehnični izračuni („Planender Baumeister“),

| — | tesarski mojster/načrtovanje in tehnični izračuni („Planender Zimmermeister“), |
| --- | --- |

—

tesarski mojster/načrtovanje in tehnični izračuni („Planender Zimmermeister“),

katerih izobraževanje in usposabljanje traja skupno najmanj 18 let, od tega vsaj devet let poklicnega usposabljanja, ki se deli na štiri leta tehničnega srednješolskega izobraževanja in pet let pridobivanja poklicnih izkušenj in usposabljanja, ki se zaključi s strokovnim izpitom, na podlagi katerega ima oseba pravico opravljati svoj poklic in usposabljati vajence, če je to usposabljanje povezano s pravico do načrtovanja zgradb, opravljanja tehničnih izračunov in nadzorovanja gradbenih del („privilegij Marije Terezije“),

| — | komercialni računovodja („Gewerblicher Buchhalter“), v skladu z Gewerbeordnung iz leta 1994 (zakon o trgovini, obrti in industriji), |
| --- | --- |

—

komercialni računovodja („Gewerblicher Buchhalter“), v skladu z Gewerbeordnung iz leta 1994 (zakon o trgovini, obrti in industriji),

| — | samozaposleni računovodja („Selbständiger Buchhalter“), v skladu z Bundesgesetz über die Wirtschaftstreuhandberufe iz leta 1999 (zakon o poklicih na področju javnega računovodstva); |
| --- | --- |

—

samozaposleni računovodja („Selbständiger Buchhalter“), v skladu z Bundesgesetz über die Wirtschaftstreuhandberufe iz leta 1999 (zakon o poklicih na področju javnega računovodstva);

na Poljskem:

| — | tehnik, ki opravlja teste tehnične brezhibnosti motornih vozil na osnovni postaji za tehnični pregled vozil („diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontroli pojazdów o podstawowym zakresie badań“), |
| --- | --- |

—

tehnik, ki opravlja teste tehnične brezhibnosti motornih vozil na osnovni postaji za tehnični pregled vozil („diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontroli pojazdów o podstawowym zakresie badań“),

katerega izobraževanje vključuje osem let osnovnošolskega izobraževanja in pet let srednjega tehničnega izobraževanja na področju motornih vozil in ima tri leta izkušenj v avtomobilski delavnici ali garaži, vključno z 51-urnim osnovnim usposabljanjem za kontroliranje tehnične brezhibnosti vozil ter opravljen izpit o usposobljenosti,

| — | tehnik, ki opravlja teste tehnične brezhibnosti motornih vozil na območni postaji za tehnični pregled vozil („diagnosta przeprowadzający badania techniczne pojazdu w okręgowej stacji kontroli pojazdów“), |
| --- | --- |

—

tehnik, ki opravlja teste tehnične brezhibnosti motornih vozil na območni postaji za tehnični pregled vozil („diagnosta przeprowadzający badania techniczne pojazdu w okręgowej stacji kontroli pojazdów“),

katerega izobraževanje vključuje osem let osnovnošolskega izobraževanja in pet let srednjega tehničnega izobraževanja na področju motornih vozil in ima 4 leta izkušenj v avtomobilski delavnici ali garaži, vključno z 51-urnim osnovnim usposabljanjem za kontroliranje tehnične brezhibnosti vozil ter opravljen izpit o usposobljenosti,

| — | tehnik, ki opravlja teste tehnične brezhibnosti vozil na postaji za tehnični pregled vozil („diagnosta wykonujący badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów“), |
| --- | --- |

—

tehnik, ki opravlja teste tehnične brezhibnosti vozil na postaji za tehnični pregled vozil („diagnosta wykonujący badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów“),

katerega usposabljanje vključuje:

| (i) | osem let osnovnošolskega izobraževanja in pet let srednjega tehničnega izobraževanja na področju motornih vozil ter štiri leta delovnih izkušenj v avtomobilski delavnici ali v garaži; |
| --- | --- |

(i)

osem let osnovnošolskega izobraževanja in pet let srednjega tehničnega izobraževanja na področju motornih vozil ter štiri leta delovnih izkušenj v avtomobilski delavnici ali v garaži;

| (ii) | osem let osnovnošolskega izobraževanja in pet let srednjega tehničnega izobraževanja na drugem področju kot področju motornih vozil ter osem let delovnih izkušenj v avtomobilski delavnici ali v garaži, vključno s 113-urnim celovitim usposabljanjem, ki zajema osnovno in specialistično usposabljanje z izpiti za vsako stopnjo. |
| --- | --- |

(ii)

osem let osnovnošolskega izobraževanja in pet let srednjega tehničnega izobraževanja na drugem področju kot področju motornih vozil ter osem let delovnih izkušenj v avtomobilski delavnici ali v garaži, vključno s 113-urnim celovitim usposabljanjem, ki zajema osnovno in specialistično usposabljanje z izpiti za vsako stopnjo.

Trajanje v urah in splošen obseg posebnih usposabljanj v okviru celovitega usposabljanja za tehnika so ločeno določeni v Uredbi Ministra za infrastrukturo z dne 28. novembra 2002 o podrobnih zahtevah za tehnike (UL 2002, št. 208, točka 1769);

| — | vlakovni dispečer („dyżurny ruchu“), |
| --- | --- |

—

vlakovni dispečer („dyżurny ruchu“),

katerega izobraževanje zajema osem let osnovnega izobraževanja in štiri leta srednjega poklicnega izobraževanja s specializacijo za železniški promet ter 45-dnevni tečaj usposabljanja za vlakovnega dispečerja in opravljen preizkus usposobljenosti ali katerega usposabljanje zajema osem let osnovnega izobraževanja in pet let srednjega poklicnega izobraževanja s specializacijo za železniški promet ter 63-dnevni tečaj usposabljanja za vlakovnega dispečerja in opravljen preizkus usposobljenosti.

5.   Izobraževalni programi v Združenem kraljestvu, ki so priznani kot Nacionalne poklicne kvalifikacije ali Škotske poklicne kvalifikacije

Usposabljanje za poklice:

| — | pooblaščeni veterinarski bolničar („listed veterinary nurse“), |
| --- | --- |

—

pooblaščeni veterinarski bolničar („listed veterinary nurse“),

| — | rudarski električni inženir („mine electrical engineer“), |
| --- | --- |

—

rudarski električni inženir („mine electrical engineer“),

| — | rudarski strojni inženir („mine mechanical engineer“), |
| --- | --- |

—

rudarski strojni inženir („mine mechanical engineer“),

| — | zobni terapevt („dental therapist“), |
| --- | --- |

—

zobni terapevt („dental therapist“),

| — | zobni higienik („dental hygienist“), |
| --- | --- |

—

zobni higienik („dental hygienist“),

| — | optik („dispensing optician“), |
| --- | --- |

—

optik („dispensing optician“),

| — | rudarski zastopnik („mine deputy“), |
| --- | --- |

—

rudarski zastopnik („mine deputy“),

| — | stečajni upravitelj („insolvency practitioner“), |
| --- | --- |

—

stečajni upravitelj („insolvency practitioner“),

| — | notar z licenco za prenos lastništva („licensed conveyancer“), |
| --- | --- |

—

notar z licenco za prenos lastništva („licensed conveyancer“),

| — | prvi častnik — tovorna ali potniška ladja — brez omejitev („first mate - freight/passenger ships - unrestricted“), |
| --- | --- |

—

prvi častnik — tovorna ali potniška ladja — brez omejitev („first mate - freight/passenger ships - unrestricted“),

| — | drugi častnik — tovorna ali potniška ladja — brez omejitev („second mate - freight/passenger ships - unrestricted“), |
| --- | --- |

—

drugi častnik — tovorna ali potniška ladja — brez omejitev („second mate - freight/passenger ships - unrestricted“),

| — | tretji častnik — tovorna ali potniška ladja — brez omejitev („third mate - freight passenger ships unrestricted“), |
| --- | --- |

—

tretji častnik — tovorna ali potniška ladja — brez omejitev („third mate - freight passenger ships unrestricted“),

| — | častnik na krovu — tovorna ali potniška ladja — brez omejitev („deck officer - freight/passenger ships - unrestricted“), |
| --- | --- |

—

častnik na krovu — tovorna ali potniška ladja — brez omejitev („deck officer - freight/passenger ships - unrestricted“),

| — | častnik strojnik — tovorna ali potniška ladja — neomejeno trgovsko območje („engineer officer - freight/passenger ships - unlimited trading area“), |
| --- | --- |

—

častnik strojnik — tovorna ali potniška ladja — neomejeno trgovsko območje („engineer officer - freight/passenger ships - unlimited trading area“),

| — | pooblaščena tehnična oseba za ravnanje z odpadki („certified technically competent person in waste management“), |
| --- | --- |

—

pooblaščena tehnična oseba za ravnanje z odpadki („certified technically competent person in waste management“),

na podlagi katerega se pridobijo kvalifikacije, priznane kot Nacionalne poklicne kvalifikacije (National Vocational Qualifications, NVQs), ali na Škotskem kot Škotske poklicne kvalifikacije (Scottish Vocational Qualifications), na 3. ali 4. stopnji Nacionalnega okvira Združenega kraljestva za poklicne kvalifikacije.

Te stopnje so določene, kot sledi:

| — | 3. stopnja: usposobljenost za širok razpon različnih delovnih dejavnosti, ki se opravljajo v različnih položajih in ki so večinoma kompleksne in neutečene. Zahteva se precejšnja odgovornost in samostojnost ter pogosto nadzor in vodenje drugih, |
| --- | --- |

—

3. stopnja: usposobljenost za širok razpon različnih delovnih dejavnosti, ki se opravljajo v različnih položajih in ki so večinoma kompleksne in neutečene. Zahteva se precejšnja odgovornost in samostojnost ter pogosto nadzor in vodenje drugih,

| — | 4. stopnja: usposobljenost za širok razpon zapletenih tehničnih ali strokovnih delovnih dejavnosti, ki se opravljajo v različnih položajih in zahtevajo precejšnjo osebno odgovornost in samostojnost. Pogosto se zahteva odgovornost za delo drugih in razporejanje virov. |
| --- | --- |

—

4. stopnja: usposobljenost za širok razpon zapletenih tehničnih ali strokovnih delovnih dejavnosti, ki se opravljajo v različnih položajih in zahtevajo precejšnjo osebno odgovornost in samostojnost. Pogosto se zahteva odgovornost za delo drugih in razporejanje virov.

---

(1)  Od 1. junija 1994 se poklicni naziv „Krankengymnast(in)“ nadomesti z nazivom „Physiotherapeut(in)“. Vendar pa lahko osebe iz tega poklica, ki so diplome pridobile pred navedenim datumom, še naprej uporabljajo prejšnji naziv „Krankengymnast(in)“, če želijo.

---

PRILOGA III

Seznam reguliranega usposabljanja, navedenega v tretjem pododstavku člena 13(2)

V Združenem kraljestvu:

Regulirani programi, na podlagi katerih se pridobijo kvalifikacije, priznane kot Nacionalne poklicne kvalifikacije (National Vocational Qualifications, NVQs) ali na Škotskem kot Škotske poklicne kvalifikacije (Scottish Vocational Qualifications), na 3. ali 4. stopnji Nacionalnega okvira Združenega kraljestva za poklicne kvalifikacije.

Te stopnje so določene, kot sledi:

| — | 3. stopnja: usposobljenost za širok razpon različnih delovnih dejavnosti, ki se opravljajo v različnih položajih in ki so večinoma kompleksne in neutečene. Zahteva se precejšnja odgovornost in samostojnost ter pogosto nadzor in vodenje drugih, |
| --- | --- |

—

3. stopnja: usposobljenost za širok razpon različnih delovnih dejavnosti, ki se opravljajo v različnih položajih in ki so večinoma kompleksne in neutečene. Zahteva se precejšnja odgovornost in samostojnost ter pogosto nadzor in vodenje drugih,

| — | 4. stopnja: usposobljenost za širok razpon zapletenih tehničnih ali strokovnih delovnih dejavnosti, ki se opravljajo v različnih položajih in zahtevajo precejšnjo osebno odgovornost in samostojnost. Pogosto se zahteva odgovornost za delo drugih in razporejanje virov. |
| --- | --- |

—

4. stopnja: usposobljenost za širok razpon zapletenih tehničnih ali strokovnih delovnih dejavnosti, ki se opravljajo v različnih položajih in zahtevajo precejšnjo osebno odgovornost in samostojnost. Pogosto se zahteva odgovornost za delo drugih in razporejanje virov.

V Nemčiji:

Naslednji regulirani programi:

| — | reguliran pripravljalni programi za pridobitev poklica tehničnega asistenta („technische(r) Assistent(in)“), trgovskega asistenta („kaufmänische(r) Assistent(in)“), socialnih poklicev („soziale Berufe“) in poklica državno priznanega inštruktorja za dihanje, govor in glas („staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech- und Stimlehrer(in)“), ki trajajo skupno najmanj 13 let, za katere se zahteva uspešno zaključen srednji izobraževalni program („mittlerer Bildungsabschluß“), in ki obsegajo:






  (i) | najmanj tri leta (1) poklicnega usposabljanja na strokovni šoli („Fachschule“), zaključenega z izpitom in, kadar je potrebno, dopolnjenega z enoletnim ali dvoletnim specializacijskim programom, prav tako zaključenim z izpitom; ali |
| --- | --- | --- |

—

reguliran pripravljalni programi za pridobitev poklica tehničnega asistenta („technische(r) Assistent(in)“), trgovskega asistenta („kaufmänische(r) Assistent(in)“), socialnih poklicev („soziale Berufe“) in poklica državno priznanega inštruktorja za dihanje, govor in glas („staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech- und Stimlehrer(in)“), ki trajajo skupno najmanj 13 let, za katere se zahteva uspešno zaključen srednji izobraževalni program („mittlerer Bildungsabschluß“), in ki obsegajo:

(i)

najmanj tri leta (1) poklicnega usposabljanja na strokovni šoli („Fachschule“), zaključenega z izpitom in, kadar je potrebno, dopolnjenega z enoletnim ali dvoletnim specializacijskim programom, prav tako zaključenim z izpitom; ali

| (ii) | najmanj dve leti in pol na strokovni šoli („Fachschule“), zaključeni z izpitom in dopolnjeni z delovnimi izkušnjami, ki trajajo najmanj šest mesecev, ali usposabljanjem v odobreni ustanovi, ki ni krajše od šestih mesecev; ali |
| --- | --- |

(ii)

najmanj dve leti in pol na strokovni šoli („Fachschule“), zaključeni z izpitom in dopolnjeni z delovnimi izkušnjami, ki trajajo najmanj šest mesecev, ali usposabljanjem v odobreni ustanovi, ki ni krajše od šestih mesecev; ali

| (iii) | najmanj dve leti na strokovni šoli („Fachschule“), zaključeni z izpitom in dopolnjeni z najmanj enim letom delovnih izkušenj ali najmanj enim letom usposabljanja v odobreni ustanovi; |
| --- | --- |

(iii)

najmanj dve leti na strokovni šoli („Fachschule“), zaključeni z izpitom in dopolnjeni z najmanj enim letom delovnih izkušenj ali najmanj enim letom usposabljanja v odobreni ustanovi;

| — | regulirani programi za poklice državno priznanega („staatlich geprüfte(r)“) tehnika („Techniker(in)“), inženirja industrijske ekonomije („Betriebswirt(in)“), oblikovalca („Gestalter(in)“) in družinskega negovalca („Familienpfleger(in)“), ki trajajo skupno najmanj 16 let, pri čemer je pogoj uspešen zaključek obveznega izobraževanja ali enakovrednega izobraževanja in usposabljanja (ki traja najmanj devet let) in uspešen zaključek izobraževanja na poklicni šoli („Berufsschule“), ki ne traja manj kot tri leta in ob zaključku vključuje najmanj dve leti delovnih izkušenj, najmanj dve leti rednega šolanja in usposabljanja ali izredno šolanje in ustrezno dolgo usposabljanje, |
| --- | --- |

—

regulirani programi za poklice državno priznanega („staatlich geprüfte(r)“) tehnika („Techniker(in)“), inženirja industrijske ekonomije („Betriebswirt(in)“), oblikovalca („Gestalter(in)“) in družinskega negovalca („Familienpfleger(in)“), ki trajajo skupno najmanj 16 let, pri čemer je pogoj uspešen zaključek obveznega izobraževanja ali enakovrednega izobraževanja in usposabljanja (ki traja najmanj devet let) in uspešen zaključek izobraževanja na poklicni šoli („Berufsschule“), ki ne traja manj kot tri leta in ob zaključku vključuje najmanj dve leti delovnih izkušenj, najmanj dve leti rednega šolanja in usposabljanja ali izredno šolanje in ustrezno dolgo usposabljanje,

| — | regulirani programi in regulirano usposabljanje ob delu, ki traja skupno najmanj 15 let, pri čemer je splošen pogoj uspešen zaključek obveznega izobraževanja (ki traja najmanj devet let) in poklicnega usposabljanja (običajno tri leta), kar običajno vključuje najmanj dve leti delovnih izkušenj (v večini primerov tri leta) in izpit kot del usposabljanja ob delu, priprave za katerega zahtevajo tečaj usposabljanja, ki poteka vzporedno z delovnimi izkušnjami (najmanj 1 000 ur), ali pa se obiskuje redno (najmanj eno leto). |
| --- | --- |

—

regulirani programi in regulirano usposabljanje ob delu, ki traja skupno najmanj 15 let, pri čemer je splošen pogoj uspešen zaključek obveznega izobraževanja (ki traja najmanj devet let) in poklicnega usposabljanja (običajno tri leta), kar običajno vključuje najmanj dve leti delovnih izkušenj (v večini primerov tri leta) in izpit kot del usposabljanja ob delu, priprave za katerega zahtevajo tečaj usposabljanja, ki poteka vzporedno z delovnimi izkušnjami (najmanj 1 000 ur), ali pa se obiskuje redno (najmanj eno leto).

Nemški organi pošljejo Komisiji in drugim državam članicam seznam programov usposabljanja iz te priloge.

Na Nizozemskem:

| — | regulirani programi usposabljanja, ki trajajo skupno najmanj 15 let, pri čemer je pogoj uspešen zaključek osemletnega osnovnega izobraževanja in štiri leta splošnega srednješolskega izobraževanja („MAVO“) ali pripravljalnega poklicnega izobraževanja („VBO“) ali splošnega srednješolskega izobraževanja višje stopnje, in ki zahtevajo zaključek triletnega ali štiriletnega programa na šoli za srednješolsko poklicno usposabljanje („MBO“) z zaključnim izpitom; |
| --- | --- |

—

regulirani programi usposabljanja, ki trajajo skupno najmanj 15 let, pri čemer je pogoj uspešen zaključek osemletnega osnovnega izobraževanja in štiri leta splošnega srednješolskega izobraževanja („MAVO“) ali pripravljalnega poklicnega izobraževanja („VBO“) ali splošnega srednješolskega izobraževanja višje stopnje, in ki zahtevajo zaključek triletnega ali štiriletnega programa na šoli za srednješolsko poklicno usposabljanje („MBO“) z zaključnim izpitom;

| — | regulirani programi usposabljanja, ki trajajo skupno najmanj 16 let, pri čemer je pogoj uspešen zaključek osemletne osnovne izobrazbe in štiri leta vsaj pripravljalnega poklicnega izobraževanja („VBO“) ali splošnega srednješolskega izobraževanja višje stopnje, in ki zahtevajo zaključek vsaj štiriletnega programa poklicnega usposabljanja v vajenskem sistemu, ki vključuje vsaj en dan teoretičnega pouka na teden na višji šoli ter praktično usposabljanje druge dni v tednu v centru za praktično usposabljanje ali podjetju, z zaključnim izpitom na srednji ali visoki ravni. |
| --- | --- |

—

regulirani programi usposabljanja, ki trajajo skupno najmanj 16 let, pri čemer je pogoj uspešen zaključek osemletne osnovne izobrazbe in štiri leta vsaj pripravljalnega poklicnega izobraževanja („VBO“) ali splošnega srednješolskega izobraževanja višje stopnje, in ki zahtevajo zaključek vsaj štiriletnega programa poklicnega usposabljanja v vajenskem sistemu, ki vključuje vsaj en dan teoretičnega pouka na teden na višji šoli ter praktično usposabljanje druge dni v tednu v centru za praktično usposabljanje ali podjetju, z zaključnim izpitom na srednji ali visoki ravni.

Nizozemski organi pošljejo Komisiji in drugim državam članicam seznam programov usposabljanja iz te priloge.

V Avstriji:

| — | Programi na višjih poklicnih šolah („Berufsbildende Höhere Schulen“) in visokih izobraževalnih ustanovah za kmetijstvo in gozdarstvo („Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten“) vključno s posebnimi vrstami („einschließlich der Sonderformen“), katerih strukturo in raven določajo zakoni in drugi predpisi.
  Ti programi trajajo skupno najmanj 13 let in vključujejo pet let poklicnega usposabljanja, ki se zaključi z uspešno opravljenim končnim izpitom kot dokazom o strokovni usposobljenosti. |
| --- | --- |

—

Programi na višjih poklicnih šolah („Berufsbildende Höhere Schulen“) in visokih izobraževalnih ustanovah za kmetijstvo in gozdarstvo („Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten“) vključno s posebnimi vrstami („einschließlich der Sonderformen“), katerih strukturo in raven določajo zakoni in drugi predpisi.

Ti programi trajajo skupno najmanj 13 let in vključujejo pet let poklicnega usposabljanja, ki se zaključi z uspešno opravljenim končnim izpitom kot dokazom o strokovni usposobljenosti.

| — | Programi na mojstrskih šolah („Meisterschulen“), v mojstrskih razredih („Meisterklassen“), poklicnih mojstrskih šolah („Werkmeisterschulen“) ali gradbenih obrtniških šolah („Bauhandwerkerschulen“), katerih strukturo in raven določajo zakoni in drugi predpisi.
  Ti programi trajajo skupno najmanj 13 let in vključujejo devet let obveznega izobraževanja, ki mu sledijo bodisi vsaj tri leta poklicnega usposabljanja na specializirani šoli bodisi vsaj tri leta usposabljanja v podjetju in vzporedno na poklicni šoli („Berufschule“), oboje pa se zaključi z izpitom in dopolni z uspešno opravljenim vsaj enoletnim izobraževalnim programom na mojstrski šoli („Meisterschule“), v mojstrskih razredih („Meisterklassen“), poklicni mojstrski šoli („Werkmeisterschule“) ali gradbeni obrtniški šoli („Bauhandwerkerschulen“). Programi skupaj trajajo najmanj 15 let in zajemajo obdobja pridobivanja delovnih izkušenj bodisi pred izobraževalnimi programi na teh ustanovah bodisi vzporedno s programi izobraževanja ob delu (vsaj 960 ur). |
| --- | --- |

—

Programi na mojstrskih šolah („Meisterschulen“), v mojstrskih razredih („Meisterklassen“), poklicnih mojstrskih šolah („Werkmeisterschulen“) ali gradbenih obrtniških šolah („Bauhandwerkerschulen“), katerih strukturo in raven določajo zakoni in drugi predpisi.

Ti programi trajajo skupno najmanj 13 let in vključujejo devet let obveznega izobraževanja, ki mu sledijo bodisi vsaj tri leta poklicnega usposabljanja na specializirani šoli bodisi vsaj tri leta usposabljanja v podjetju in vzporedno na poklicni šoli („Berufschule“), oboje pa se zaključi z izpitom in dopolni z uspešno opravljenim vsaj enoletnim izobraževalnim programom na mojstrski šoli („Meisterschule“), v mojstrskih razredih („Meisterklassen“), poklicni mojstrski šoli („Werkmeisterschule“) ali gradbeni obrtniški šoli („Bauhandwerkerschulen“). Programi skupaj trajajo najmanj 15 let in zajemajo obdobja pridobivanja delovnih izkušenj bodisi pred izobraževalnimi programi na teh ustanovah bodisi vzporedno s programi izobraževanja ob delu (vsaj 960 ur).

Avstrijski organi pošljejo Komisiji in drugim državam članicam seznam programov usposabljanja iz te priloge.

---

(1)  Najkrajša doba se lahko skrajša s treh let na dve leti, če ima zadevna oseba potrebne kvalifikacije za vpis na univerzo („Abitur“), to je trinajst let predhodnega izobraževanja in usposabljanja, ali kvalifikacije, potrebne za vpis na „Fachhochschule“ („Fachhochschulreife“), to je 12 let predhodnega izobraževanja in usposabljanja.

---

PRILOGA IV

Dejavnosti, povezane s kategorijami poklicnih izkušenj, navedenih v členih 17, 18 in 19

Seznam I

Glavne skupine, vključene v Direktivo 64/427/EGS, spremenjeno z Direktivo 69/77/EGS in direktivama 68/366/EGS in 82/489/EGS

1   Direktiva 64/427/EGS

| Glavna skupina | 23 | Proizvodnja tekstilij |
| --- | --- | --- |
| 232 | Proizvodnja in obdelava tekstilnih surovin na strojih za volno |
| 233 | Proizvodnja in obdelava tekstilnih surovin na strojih za bombaž |
| 234 | Proizvodnja in obdelava tekstilnih surovin na strojih za svilo |
| 235 | Proizvodnja in obdelava tekstilnih surovin na strojih za lan in konopljo |
| 236 | Druga industrija tekstilnih vlaken (juta, trda vlakna itd.), vrvi |
| 237 | Proizvodnja pletenih in kvačkanih izdelkov |
| 238 | Plemenitenje tekstilij |
| 239 | Druga tekstilna industrija |
| Glavna skupina | 24 | Proizvodnja obutve, drugih oblačil in posteljnine |
| 241 | Strojna proizvodnja obutve (razen iz gume ali lesa) |
| 242 | Ročna proizvodnja in popravilo obutve |
| 243 | Proizvodnja oblačil (razen krznenih) |
| 244 | Proizvodnja žimnic in posteljnine |
| 245 | Industrija kože in usnja |
| Glavna skupina | 25 | Obdelava in predelava lesa in plute, razen proizvodnje pohištva |
| 251 | Žaganje in industrijska priprava lesa |
| 252 | Proizvodnja lesenih polizdelkov |
| 253 | Serijska proizvodnja lesenih gradbenih komponent, vključno s podi |
| 254 | Proizvodnja lesene embalaže |
| 255 | Proizvodnja drugih lesenih izdelkov (razen pohištva) |
| 259 | Proizvodnja izdelkov iz slame, plute, pletarskih izdelkov, izdelkov iz protja in ratana; izdelovanje krtač |
| Glavna skupina | 26 | 260 Proizvodnja lesenega pohištva |
| Glavna skupina | 27 | Proizvodnja papirja in papirnatih izdelkov |
| 271 | Proizvodnja celuloze, papirja in kartona |
| 272 | Obdelava papirja in kartona ter proizvodnja izdelkov iz celuloze |
| Glavna skupina | 28 | 280 Založništvo, tiskarstvo in sorodne industrije |
| Glavna skupina | 29 | Usnjarska industrija |
| 291 | Obrati za strojenje in dodelavo usnja |
| 292 | Proizvodnja usnjenih izdelkov |
| Prejšnja glavna skupina | 30 | Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas, umetnih vlaken in škroba |
| 301 | Predelava gume in azbesta |
| 302 | Predelava plastičnih mas |
| 303 | Proizvodnja umetnih vlaken |
| Prejšnja glavna skupina | 31 | Kemična industrija |
| 311 | Proizvodnja kemičnih surovin in njihova nadaljnja predelava |
| 312 | Specializirana proizvodnja kemičnih izdelkov, predvsem za industrijo in kmetijstvo (vključno s proizvodnjo za industrijsko uporabo olj in maščob rastlinskega ali živalskega izvora iz skupine ISIC 312) |
| 313 | Specializirana proizvodnja kemičnih izdelkov, predvsem za hišno rabo ali rabo v pisarni [razen proizvodnje medicinskih in farmacevtskih izdelkov (prejšnja skupina ISIC 319)] |
| Glavna skupina | 32 | 320 Naftna industrija |
| Glavna skupina | 33 | Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov |
| 331 | Proizvodnja gradbenih glinenih izdelkov |
| 332 | Proizvodnja stekla in steklenih izdelkov |
| 333 | Proizvodnja keramičnih izdelkov, vključno z ognjevzdržnimi izdelki |
| 334 | Proizvodnja cementa, apna in mavca |
| 335 | Proizvodnja gradbenega materiala iz betona, cementa in mavca |
| 339 | Obdelava kamna in proizvodnja drugih nekovinskih mineralnih izdelkov |
| Glavna skupina | 34 | Proizvodnja in primarno preoblikovanje železa in barvnih kovin |
| 341 | Železarska in jeklarska industrija (kot je določena v Pogodbi ESPJ, vključno s koksarnami v jeklarnah) |
| 342 | Proizvodnja jeklenih cevi |
| 343 | Vlečenje žice, hladni vlek, hladno valjanje trakov, hladno oblikovanje |
| 344 | Proizvodnja in primarno preoblikovanje železa in barvnih kovin |
| 345 | Livarne železa in barvnih kovin |
| Glavna skupina | 35 | Proizvodnja kovinskih izdelkov (razen strojev in transportne opreme) |
| 351 | Kovanje, grobo vtiskovanje in grobo stiskanje |
| 352 | Sekundarno preoblikovanje in površinska obdelava |
| 353 | Kovinske konstrukcije |
| 354 | Izdelovanje kotlov, proizvodnja industrijskih posod |
| 355 | Proizvodnja orodja in sredstev ter končnih kovinskih izdelkov (razen električne opreme) |
| 359 | Pomožne dejavnosti strojegradnje |
| Glavna skupina | 36 | Proizvodnja strojev, razen električnih strojev |
| 361 | Proizvodnja kmetijskih obdelovalnih strojev in traktorjev |
| 362 | Proizvodnja pisarniških strojev |
| 363 | Proizvodnja orodja za obdelavo kovin in drugega strojnega orodja ter napeljav in naprav zanje in za drugo električno orodje |
| 364 | Proizvodnja strojev za tekstil in dodatkov, proizvodnja šivalnih strojev |
| 365 | Proizvodnja strojev in opreme za živilsko industrijo in industrijo pijač ter za kemično in sorodne industrije |
| 366 | Proizvodnja naprav in opreme za rudnike, železo in jeklolivarne ter gradbeno industrijo; proizvodnja mehanske upravljavske opreme |
| 367 | Proizvodnja transmisijske opreme |
| 368 | Proizvodnja opreme za druge posebne industrijske namene |
| 369 | Proizvodnja drugih neelektričnih strojev in opreme |
| Glavna skupina | 37 | Elektromehanika |
| 371 | Proizvodnja električnih napeljav in kablov |
| 372 | Proizvodnja elektromotorjev, generatorjev, transformatorjev, stikalnih mehanizmov in druge podobne opreme za zagotavljanje električne energije |
| 373 | Proizvodnja električne opreme za neposredno komercialno uporabo |
| 374 | Proizvodnja telekomunikacijske opreme, števcev, drugih naprav za merjenje in elektromedicinske opreme |
| 375 | Proizvodnja elektronske opreme, radijskih in televizijskih sprejemnikov, avdioopreme |
| 376 | Proizvodnja električnih gospodinjskih naprav |
| 377 | Proizvodnja svetil in opreme za razsvetljavo |
| 378 | Proizvodnja baterij in akumulatorjev |
| 379 | Popravilo, namestitev in specializirana napeljava električne opreme |
| Prejšnja glavna skupina | 38 | Proizvodnja vozil in plovil |
| 383 | Proizvodnja motornih vozil in njihovih delov |
| 384 | Popravilo motornih vozil, motornih koles in koles |
| 385 | Proizvodnja motornih koles, koles in njihovih delov |
| 389 | Proizvodnja vozil in plovil, drugje neomenjena |
| Glavna skupina | 39 | Različna proizvodna industrija |
| 391 | Proizvodnja finomehanskih instrumentov ter instrumentov za merjenje in kontroliranje |
| 392 | Proizvodnja medicinsko-kirurških instrumentov in opreme ter ortopedskih aparatov (razen ortopedskih čevljev) |
| 393 | Proizvodnja fotografske in optične opreme |
| 394 | Proizvodnja in popravilo ročnih ur in merilnikov časa |
| 395 | Proizvodnja nakita in plemenitih kovin |
| 396 | Proizvodnja in popravilo glasbil |
| 397 | Proizvodnja iger, igrač, športne in atletske opreme |
| 399 | Druga proizvodna industrija |
| Glavna skupina | 40 | Gradbeništvo |
| 400 | Gradbeništvo (nespecializirano); rušenje |
| 401 | Gradnja stavb (stanovanjskih ali drugih) |
| 402 | Gradbeno inženirstvo; gradnja cest, mostov, železnic itd. |
| 403 | Montaža |
| 404 | Dekoraterstvo in zaključna dela |

Glavna skupina

23

Proizvodnja tekstilij

232

Proizvodnja in obdelava tekstilnih surovin na strojih za volno

233

Proizvodnja in obdelava tekstilnih surovin na strojih za bombaž

234

Proizvodnja in obdelava tekstilnih surovin na strojih za svilo

235

Proizvodnja in obdelava tekstilnih surovin na strojih za lan in konopljo

236

Druga industrija tekstilnih vlaken (juta, trda vlakna itd.), vrvi

237

Proizvodnja pletenih in kvačkanih izdelkov

238

Plemenitenje tekstilij

239

Druga tekstilna industrija

Glavna skupina

24

Proizvodnja obutve, drugih oblačil in posteljnine

241

Strojna proizvodnja obutve (razen iz gume ali lesa)

242

Ročna proizvodnja in popravilo obutve

243

Proizvodnja oblačil (razen krznenih)

244

Proizvodnja žimnic in posteljnine

245

Industrija kože in usnja

Glavna skupina

25

Obdelava in predelava lesa in plute, razen proizvodnje pohištva

251

Žaganje in industrijska priprava lesa

252

Proizvodnja lesenih polizdelkov

253

Serijska proizvodnja lesenih gradbenih komponent, vključno s podi

254

Proizvodnja lesene embalaže

255

Proizvodnja drugih lesenih izdelkov (razen pohištva)

259

Proizvodnja izdelkov iz slame, plute, pletarskih izdelkov, izdelkov iz protja in ratana; izdelovanje krtač

Glavna skupina

26

260 Proizvodnja lesenega pohištva

Glavna skupina

27

Proizvodnja papirja in papirnatih izdelkov

271

Proizvodnja celuloze, papirja in kartona

272

Obdelava papirja in kartona ter proizvodnja izdelkov iz celuloze

Glavna skupina

28

280 Založništvo, tiskarstvo in sorodne industrije

Glavna skupina

29

Usnjarska industrija

291

Obrati za strojenje in dodelavo usnja

292

Proizvodnja usnjenih izdelkov

Prejšnja glavna skupina

30

Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas, umetnih vlaken in škroba

301

Predelava gume in azbesta

302

Predelava plastičnih mas

303

Proizvodnja umetnih vlaken

Prejšnja glavna skupina

31

Kemična industrija

311

Proizvodnja kemičnih surovin in njihova nadaljnja predelava

312

Specializirana proizvodnja kemičnih izdelkov, predvsem za industrijo in kmetijstvo (vključno s proizvodnjo za industrijsko uporabo olj in maščob rastlinskega ali živalskega izvora iz skupine ISIC 312)

313

Specializirana proizvodnja kemičnih izdelkov, predvsem za hišno rabo ali rabo v pisarni [razen proizvodnje medicinskih in farmacevtskih izdelkov (prejšnja skupina ISIC 319)]

Glavna skupina

32

320 Naftna industrija

Glavna skupina

33

Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov

331

Proizvodnja gradbenih glinenih izdelkov

332

Proizvodnja stekla in steklenih izdelkov

333

Proizvodnja keramičnih izdelkov, vključno z ognjevzdržnimi izdelki

334

Proizvodnja cementa, apna in mavca

335

Proizvodnja gradbenega materiala iz betona, cementa in mavca

339

Obdelava kamna in proizvodnja drugih nekovinskih mineralnih izdelkov

Glavna skupina

34

Proizvodnja in primarno preoblikovanje železa in barvnih kovin

341

Železarska in jeklarska industrija (kot je določena v Pogodbi ESPJ, vključno s koksarnami v jeklarnah)

342

Proizvodnja jeklenih cevi

343

Vlečenje žice, hladni vlek, hladno valjanje trakov, hladno oblikovanje

344

Proizvodnja in primarno preoblikovanje železa in barvnih kovin

345

Livarne železa in barvnih kovin

Glavna skupina

35

Proizvodnja kovinskih izdelkov (razen strojev in transportne opreme)

351

Kovanje, grobo vtiskovanje in grobo stiskanje

352

Sekundarno preoblikovanje in površinska obdelava

353

Kovinske konstrukcije

354

Izdelovanje kotlov, proizvodnja industrijskih posod

355

Proizvodnja orodja in sredstev ter končnih kovinskih izdelkov (razen električne opreme)

359

Pomožne dejavnosti strojegradnje

Glavna skupina

36

Proizvodnja strojev, razen električnih strojev

361

Proizvodnja kmetijskih obdelovalnih strojev in traktorjev

362

Proizvodnja pisarniških strojev

363

Proizvodnja orodja za obdelavo kovin in drugega strojnega orodja ter napeljav in naprav zanje in za drugo električno orodje

364

Proizvodnja strojev za tekstil in dodatkov, proizvodnja šivalnih strojev

365

Proizvodnja strojev in opreme za živilsko industrijo in industrijo pijač ter za kemično in sorodne industrije

366

Proizvodnja naprav in opreme za rudnike, železo in jeklolivarne ter gradbeno industrijo; proizvodnja mehanske upravljavske opreme

367

Proizvodnja transmisijske opreme

368

Proizvodnja opreme za druge posebne industrijske namene

369

Proizvodnja drugih neelektričnih strojev in opreme

Glavna skupina

37

Elektromehanika

371

Proizvodnja električnih napeljav in kablov

372

Proizvodnja elektromotorjev, generatorjev, transformatorjev, stikalnih mehanizmov in druge podobne opreme za zagotavljanje električne energije

373

Proizvodnja električne opreme za neposredno komercialno uporabo

374

Proizvodnja telekomunikacijske opreme, števcev, drugih naprav za merjenje in elektromedicinske opreme

375

Proizvodnja elektronske opreme, radijskih in televizijskih sprejemnikov, avdioopreme

376

Proizvodnja električnih gospodinjskih naprav

377

Proizvodnja svetil in opreme za razsvetljavo

378

Proizvodnja baterij in akumulatorjev

379

Popravilo, namestitev in specializirana napeljava električne opreme

Prejšnja glavna skupina

38

Proizvodnja vozil in plovil

383

Proizvodnja motornih vozil in njihovih delov

384

Popravilo motornih vozil, motornih koles in koles

385

Proizvodnja motornih koles, koles in njihovih delov

389

Proizvodnja vozil in plovil, drugje neomenjena

Glavna skupina

39

Različna proizvodna industrija

391

Proizvodnja finomehanskih instrumentov ter instrumentov za merjenje in kontroliranje

392

Proizvodnja medicinsko-kirurških instrumentov in opreme ter ortopedskih aparatov (razen ortopedskih čevljev)

393

Proizvodnja fotografske in optične opreme

394

Proizvodnja in popravilo ročnih ur in merilnikov časa

395

Proizvodnja nakita in plemenitih kovin

396

Proizvodnja in popravilo glasbil

397

Proizvodnja iger, igrač, športne in atletske opreme

399

Druga proizvodna industrija

Glavna skupina

40

Gradbeništvo

400

Gradbeništvo (nespecializirano); rušenje

401

Gradnja stavb (stanovanjskih ali drugih)

402

Gradbeno inženirstvo; gradnja cest, mostov, železnic itd.

403

Montaža

404

Dekoraterstvo in zaključna dela

2   Direktiva 68/366/EGS

| lavna skupina | 20A | 200 Industrija živalskih in rastlinskih maščob in olj |
| --- | --- | --- |
| 20B | Živilska industrija (razen industrije pijač) |
| 201 | Zakol, priprava in konzerviranje mesa |
| 202 | Mlečna industrija in industrija mlečnih izdelkov |
| 203 | Konzerviranje sadja in zelenjave |
| 204 | Konzerviranje rib in drugih morskih sadežev |
| 205 | Proizvodnja mlevskih izdelkov |
| 206 | Proizvodnja pekovskih izdelkov, vključno s prepečencem in piškoti |
| 207 | Sladkorna industrija |
| 208 | Proizvodnja kakava, čokolade in sladkornih izdelkov |
| 209 | Proizvodnja različnih živilskih izdelkov |
| Glavna skupina | 21 | Proizvodnja pijač |
| 211 | Proizvodnja etilnega alkohola s fermentacijo, proizvodnja kvasa in alkoholnih pijač |
| 212 | Proizvodnja vina in drugih alkoholnih pijač brez slada |
| 213 | Varjenje in priprava slada |
| 214 | Industrija brezalkoholnih pijač in vode z dodanim ogljikovim dioksidom |
| ex 30 | Proizvodnja gumenih izdelkov, izdelkov iz plastičnih mas, umetnih in sintetičnih vlaken in škroba |
| 304 | Proizvodnja izdelkov iz škroba |

lavna skupina

20A

200 Industrija živalskih in rastlinskih maščob in olj

20B

Živilska industrija (razen industrije pijač)

201

Zakol, priprava in konzerviranje mesa

202

Mlečna industrija in industrija mlečnih izdelkov

203

Konzerviranje sadja in zelenjave

204

Konzerviranje rib in drugih morskih sadežev

205

Proizvodnja mlevskih izdelkov

206

Proizvodnja pekovskih izdelkov, vključno s prepečencem in piškoti

207

Sladkorna industrija

208

Proizvodnja kakava, čokolade in sladkornih izdelkov

209

Proizvodnja različnih živilskih izdelkov

Glavna skupina

21

Proizvodnja pijač

211

Proizvodnja etilnega alkohola s fermentacijo, proizvodnja kvasa in alkoholnih pijač

212

Proizvodnja vina in drugih alkoholnih pijač brez slada

213

Varjenje in priprava slada

214

Industrija brezalkoholnih pijač in vode z dodanim ogljikovim dioksidom

ex 30

Proizvodnja gumenih izdelkov, izdelkov iz plastičnih mas, umetnih in sintetičnih vlaken in škroba

304

Proizvodnja izdelkov iz škroba

3   Direktiva 82/489/EGS

| ex 855 | Frizerstvo (razen storitev pedikerjev in poklicnih šol za kozmetike in frizerje) |
| --- | --- |

ex 855

Frizerstvo (razen storitev pedikerjev in poklicnih šol za kozmetike in frizerje)

Seznam II

Glavne skupine direktiv 75/368/EGS, 75/369/EGS in 82/470/EGS

1   Direktiva 75/368/EGS (dejavnosti iz člena 5(1))

| ex 04 | Ribištvo |
| --- | --- |
| 043 | Ribištvo v celinskih vodah |
| ex 38 | Proizvodnja vozil in plovil |
| 381 | Ladjedelništvo in popravila |
| 382 | Proizvodnja tirne opreme |
| 386 | Proizvodnja zrakoplovov (vključno z vesoljsko opremo) |
| ex 71 | Dejavnosti, povezane s prevozom, in dejavnosti, ki niso prevoz iz naslednjih skupin: |
| ex 711 | Storitve v spalnih in jedilnih vagonih; vzdrževanje tirnih sklopov in remiz; čiščenje vagonov |
| ex 712 | Vzdrževanje vozil mestnega, primestnega in medmestnega prevoza potnikov |
| ex 713 | Vzdrževanje vozil za drug kopenski prevoz potnikov (npr. avtomobili, avtobusi, taksiji) |
| ex 714 | Delovanje in vzdrževanje pomožnih storitev v cestnem prometu (npr. ceste, predori in cestninske postaje, skladišča za blago, parkirišča, avtobusne in tramvajske remize) |
| ex 716 | Dejavnosti, povezane s prevozom po celinskih vodah (npr. delovanje in vzdrževanje vodnih poti, pristanišč in drugih objektov in naprav za vodni promet; storitve vlečenja in pilotiranja v pristaniščih, postavljanje boj, natovarjanje in raztovarjanje plovil in druge podobne dejavnosti, kot so reševanje plovil, vleka in dejavnosti čolnarn) |
| 73 | Komunikacije Poštne storitve in telekomunikacije |
| ex 85 | Osebne storitve |
| 854 | Pralnice in storitve pralnic, suho čiščenje in barvanje |
| ex 856 | Fotografski ateljeji: portretno in komercialno fotografiranje, razen fotoreporterjev |
| ex 859 | Drugje nerazvrščene osebne storitve (vzdrževanje in čiščenje stavb ali le bivalnih prostorov) |

ex 04

Ribištvo

043

Ribištvo v celinskih vodah

ex 38

Proizvodnja vozil in plovil

381

Ladjedelništvo in popravila

382

Proizvodnja tirne opreme

386

Proizvodnja zrakoplovov (vključno z vesoljsko opremo)

ex 71

Dejavnosti, povezane s prevozom, in dejavnosti, ki niso prevoz iz naslednjih skupin:

ex 711

Storitve v spalnih in jedilnih vagonih; vzdrževanje tirnih sklopov in remiz; čiščenje vagonov

ex 712

Vzdrževanje vozil mestnega, primestnega in medmestnega prevoza potnikov

ex 713

Vzdrževanje vozil za drug kopenski prevoz potnikov (npr. avtomobili, avtobusi, taksiji)

ex 714

Delovanje in vzdrževanje pomožnih storitev v cestnem prometu (npr. ceste, predori in cestninske postaje, skladišča za blago, parkirišča, avtobusne in tramvajske remize)

ex 716

Dejavnosti, povezane s prevozom po celinskih vodah (npr. delovanje in vzdrževanje vodnih poti, pristanišč in drugih objektov in naprav za vodni promet; storitve vlečenja in pilotiranja v pristaniščih, postavljanje boj, natovarjanje in raztovarjanje plovil in druge podobne dejavnosti, kot so reševanje plovil, vleka in dejavnosti čolnarn)

73

Komunikacije Poštne storitve in telekomunikacije

ex 85

Osebne storitve

854

Pralnice in storitve pralnic, suho čiščenje in barvanje

ex 856

Fotografski ateljeji: portretno in komercialno fotografiranje, razen fotoreporterjev

ex 859

Drugje nerazvrščene osebne storitve (vzdrževanje in čiščenje stavb ali le bivalnih prostorov)

2   Direktiva 75/369/EGS (člen 6: kadar se dejavnost šteje kot industrijska ali drobnoobrtna)

Naslednje dejavnosti prodaje zunaj prodajaln:

| (a) | nakup in prodaja blaga:






  — | potujočih trgovcev, krošnjarjev ali pouličnih prodajalcev (prejšnja skupina 612 ISIC) |
| --- | --- | --- |

(a)

nakup in prodaja blaga:

—

potujočih trgovcev, krošnjarjev ali pouličnih prodajalcev (prejšnja skupina 612 ISIC)

| — | na pokritih tržnicah, ki so postavljene začasno, in na tržnicah na prostem |
| --- | --- |

—

na pokritih tržnicah, ki so postavljene začasno, in na tržnicah na prostem

| (b) | dejavnosti, vključene v že sprejete prehodne ukrepe, ki izrecno izključujejo ali ne omenjajo opravljanja takih dejavnosti zunaj prodajaln. |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti, vključene v že sprejete prehodne ukrepe, ki izrecno izključujejo ali ne omenjajo opravljanja takih dejavnosti zunaj prodajaln.

3   Direktiva 82/470/EGS (člen 6(1) in (3))

Dejavnosti vključujejo zlasti:

| — | organiziranje, ponujanje v prodajo in prodajo, dokončno ali komisijsko, storitev za posameznika ali skupino (prevoz, namestitev, hrana, izleti itd.) za potovanje ali bivanje, ne glede na razloge za potovanje (člen 2(B)(a)) |
| --- | --- |

—

organiziranje, ponujanje v prodajo in prodajo, dokončno ali komisijsko, storitev za posameznika ali skupino (prevoz, namestitev, hrana, izleti itd.) za potovanje ali bivanje, ne glede na razloge za potovanje (člen 2(B)(a))

| — | posredovanje med izvajalci za različne vrste prevoza in osebami, ki razpošiljajo ali prejemajo blago, ter opravljanje sorodnih dejavnosti:






  (aa) | s sklepanjem pogodb z izvajalci prevozov v imenu naročnika; |
| --- | --- | --- |

—

posredovanje med izvajalci za različne vrste prevoza in osebami, ki razpošiljajo ali prejemajo blago, ter opravljanje sorodnih dejavnosti:

(aa)

s sklepanjem pogodb z izvajalci prevozov v imenu naročnika;

| (bb) | z izbiro načina prevoza, podjetja in poti, najugodnejšega za naročnika; |
| --- | --- |

(bb)

z izbiro načina prevoza, podjetja in poti, najugodnejšega za naročnika;

| (cc) | z urejanjem tehnične strani prevoza (npr. pakiranje za prevoz); z opravljanjem različnih postopkov za prevoz (npr. zagotavljanje zalog ledu za hladilne vagone); |
| --- | --- |

(cc)

z urejanjem tehnične strani prevoza (npr. pakiranje za prevoz); z opravljanjem različnih postopkov za prevoz (npr. zagotavljanje zalog ledu za hladilne vagone);

| (dd) | z opravljanjem formalnosti, povezanih s prevozom, kakršne so priprava tovornih listov; z združevanjem in razpršitvijo pošiljk; |
| --- | --- |

(dd)

z opravljanjem formalnosti, povezanih s prevozom, kakršne so priprava tovornih listov; z združevanjem in razpršitvijo pošiljk;

| (ee) | z usklajevanjem različnih faz prevoza, z zagotavljanjem tranzita, ponovnega prevoza, pretovarjanja in drugih končnih postopkov; |
| --- | --- |

(ee)

z usklajevanjem različnih faz prevoza, z zagotavljanjem tranzita, ponovnega prevoza, pretovarjanja in drugih končnih postopkov;

| (ff) | z urejanjem prevoznine in prevoznikov in prevoznih sredstev za osebe, ki blago razpošiljajo ali ga prejemajo:






  — | ocenjevanje prevoznih stroškov in kontrola podrobnega obračuna |
| --- | --- | --- |

(ff)

z urejanjem prevoznine in prevoznikov in prevoznih sredstev za osebe, ki blago razpošiljajo ali ga prejemajo:

—

ocenjevanje prevoznih stroškov in kontrola podrobnega obračuna

| — | izvajanje nekaterih začasnih ali stalnih ukrepov v imenu in za račun ladjarja ali pomorskega prevoznika (z luškimi oblastmi, ladijskimi trgovci itd.). |
| --- | --- |

—

izvajanje nekaterih začasnih ali stalnih ukrepov v imenu in za račun ladjarja ali pomorskega prevoznika (z luškimi oblastmi, ladijskimi trgovci itd.).

[Dejavnosti, naštete v členu 2(A)(a), (b) in (d).]

Seznam III

Direktive 64/222/EGS, 68/364/EGS, 68/368/EGS, 75/368/EGS, 75/369/EGS, 70/523/EGS in 82/470/EGS

1   Direktiva 64/222/EGS

| 1. | Dejavnosti samozaposlenih oseb v veletrgovini, razen v veletrgovini z medicinskimi in farmacevtskimi izdelki, toksičnimi izdelki in patogeni ter premogom (prejšnja skupina 611). |
| --- | --- |

1.

Dejavnosti samozaposlenih oseb v veletrgovini, razen v veletrgovini z medicinskimi in farmacevtskimi izdelki, toksičnimi izdelki in patogeni ter premogom (prejšnja skupina 611).

| 2. | Poklicne dejavnosti posrednika, ki ga ena ali več oseb pooblasti in mu da navodila, da se v njihovem imenu in za njihov račun pogaja ali sklene trgovinske posle. |
| --- | --- |

2.

Poklicne dejavnosti posrednika, ki ga ena ali več oseb pooblasti in mu da navodila, da se v njihovem imenu in za njihov račun pogaja ali sklene trgovinske posle.

| 3. | Poklicne dejavnosti posrednika, ki sicer nima takih trajnih navodil, poveže pa osebe, ki želijo neposredno druga z drugo skleniti pogodbo, ali uredi njihove trgovinske posle ali pomaga pri njihovi izvedbi. |
| --- | --- |

3.

Poklicne dejavnosti posrednika, ki sicer nima takih trajnih navodil, poveže pa osebe, ki želijo neposredno druga z drugo skleniti pogodbo, ali uredi njihove trgovinske posle ali pomaga pri njihovi izvedbi.

| 4. | Poklicne dejavnosti posrednika, ki sklepa trgovinske posle zase in za druge. |
| --- | --- |

4.

Poklicne dejavnosti posrednika, ki sklepa trgovinske posle zase in za druge.

| 5. | Poklicne dejavnosti posrednika, ki opravlja veleprodajo z dražbo za druge. |
| --- | --- |

5.

Poklicne dejavnosti posrednika, ki opravlja veleprodajo z dražbo za druge.

| 6. | Poklicne dejavnosti posrednika, ki zbira naročila od vrat do vrat. |
| --- | --- |

6.

Poklicne dejavnosti posrednika, ki zbira naročila od vrat do vrat.

| 7. | Opravljanje storitev posrednika s poklicnimi dejavnostmi, ki ga zaposli eno ali več trgovskih, industrijskih podjetij ali podjetij drobne obrti. |
| --- | --- |

7.

Opravljanje storitev posrednika s poklicnimi dejavnostmi, ki ga zaposli eno ali več trgovskih, industrijskih podjetij ali podjetij drobne obrti.

2   Direktiva 68/364/EGS

Ex skupina 612 ISIC: Trgovina na drobno

Izključene dejavnosti:

| 012 | Dajanje kmetijskih strojev v najem |
| --- | --- |
| 640 | Nepremičnine, dajanje nepremičnin v najem |
| 713 | Dajanje avtomobilov, kočij in konjev v najem |
| 718 | Dajanje tirnih vozil in vagonov v najem |
| 839 | Dajanje strojev v najem gospodarskim podjetjem |
| 841 | Rezervacije sedežev v kinematografih in izposoja kinematografskih filmov |
| 842 | Rezervacije sedežev v gledališčih in najem gledališke opreme |
| 843 | Dajanje čolnov, koles, igralnih avtomatov za spretnostne igre in iger na srečo v najem |
| 853 | Oddajanje opremljenih sob |
| 854 | Izposoja opranega perila |
| 859 | Izposoja oblačil |

012

Dajanje kmetijskih strojev v najem

640

Nepremičnine, dajanje nepremičnin v najem

713

Dajanje avtomobilov, kočij in konjev v najem

718

Dajanje tirnih vozil in vagonov v najem

839

Dajanje strojev v najem gospodarskim podjetjem

841

Rezervacije sedežev v kinematografih in izposoja kinematografskih filmov

842

Rezervacije sedežev v gledališčih in najem gledališke opreme

843

Dajanje čolnov, koles, igralnih avtomatov za spretnostne igre in iger na srečo v najem

853

Oddajanje opremljenih sob

854

Izposoja opranega perila

859

Izposoja oblačil

3   Direktiva 68/368/EGS

Ex glavna skupina 85 ISIC

| 1. | Restavracije, kavarne, gostilne in drugi kraji, kjer se pije in je (skupina 852 ISIC). |
| --- | --- |
| 2. | Hoteli, prenočišča, kampi in druga gostišča (skupina 853 ISIC). |

1.

Restavracije, kavarne, gostilne in drugi kraji, kjer se pije in je (skupina 852 ISIC).

2.

Hoteli, prenočišča, kampi in druga gostišča (skupina 853 ISIC).

4   Direktiva 75/368/EGS (člen 7)

| Ex 62 | Banke in druge finančne ustanove |
| --- | --- |
| Ex 620 | Podjetja za kupovanje patentov in licenciranje |
| Ex 71 | Prevoz |
| Ex 713 | Prevoz oseb po cesti, razen prevoza z motornimi vozili |
| Ex 719 | Cevovodni transport tekočih ogljikovodikov in drugih tekočih kemičnih izdelkov |
| Ex 82 | Javne storitve |
| 827 | Knjižnice, muzeji, botanični in živalski vrtovi |
| Ex 84 | Rekreacijske storitve |
| 843 | Drugje nerazvrščene rekreacijske storitve:






  — | športne dejavnosti (športna igrišča, organiziranje športnih dogodkov itd.), razen dejavnosti športnih inštruktorjev |

Ex 62

Banke in druge finančne ustanove

Ex 620

Podjetja za kupovanje patentov in licenciranje

Ex 71

Prevoz

Ex 713

Prevoz oseb po cesti, razen prevoza z motornimi vozili

Ex 719

Cevovodni transport tekočih ogljikovodikov in drugih tekočih kemičnih izdelkov

Ex 82

Javne storitve

827

Knjižnice, muzeji, botanični in živalski vrtovi

Ex 84

Rekreacijske storitve

843

Drugje nerazvrščene rekreacijske storitve:

—

športne dejavnosti (športna igrišča, organiziranje športnih dogodkov itd.), razen dejavnosti športnih inštruktorjev

| — | igre (dirkalni hlevi, površine za igre, dirkališča itd.) |
| --- | --- |

—

igre (dirkalni hlevi, površine za igre, dirkališča itd.)

| — | druge rekreacijske dejavnosti (cirkusi, zabaviščni parki in druga zabavišča) |
| --- | --- |

—

druge rekreacijske dejavnosti (cirkusi, zabaviščni parki in druga zabavišča)

Ex 85

Osebne storitve

Ex 851

Gospodinjske storitve

Ex 855

Kozmetični saloni in storitve manikerjev, razen storitev pedikerjev in poklicnih šol za kozmetike in frizerje

Ex 859

Drugje nerazvrščene osebne storitve, razen športnih in zdravstvenih maserjev in gorskih vodnikov, razdeljene v naslednje skupine:

| — | razkuževanje in zatiranje škodljivcev |
| --- | --- |

—

razkuževanje in zatiranje škodljivcev

| — | izposoja oblačil in skladiščnih zmogljivosti |
| --- | --- |

—

izposoja oblačil in skladiščnih zmogljivosti

| — | ženitna posredovalnica in podobne storitve |
| --- | --- |

—

ženitna posredovalnica in podobne storitve

| — | astrologija, vedeževanje in podobno |
| --- | --- |

—

astrologija, vedeževanje in podobno

| — | sanitarne storitve in sorodne dejavnosti |
| --- | --- |

—

sanitarne storitve in sorodne dejavnosti

| — | pogrebni zavod in vzdrževanje pokopališč |
| --- | --- |

—

pogrebni zavod in vzdrževanje pokopališč

| — | kurirji in tolmači vodniki |
| --- | --- |

—

kurirji in tolmači vodniki

5   Direktiva 75/369/EGS (člen 5)

Naslednje dejavnosti prodaje zunaj prodajaln:

| (a) | nakup in prodaja blaga:






  — | potujočih trgovcev, krošnjarjev ali pouličnih prodajalcev (ex 612 ISIC) |
| --- | --- | --- |

(a)

nakup in prodaja blaga:

—

potujočih trgovcev, krošnjarjev ali pouličnih prodajalcev (ex 612 ISIC)

| — | na pokritih tržnicah, ki so postavljene začasno, in na tržnicah na prostem |
| --- | --- |

—

na pokritih tržnicah, ki so postavljene začasno, in na tržnicah na prostem

| (b) | dejavnosti, vključene v že sprejete prehodne ukrepe, ki izrecno izključujejo ali ne omenjajo opravljanja takih dejavnosti zunaj prodajaln. |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti, vključene v že sprejete prehodne ukrepe, ki izrecno izključujejo ali ne omenjajo opravljanja takih dejavnosti zunaj prodajaln.

6   Direktiva 70/523/EGS

Dejavnosti samozaposlenih oseb v veleprodaji premoga in dejavnosti posrednikov v trgovini s premogom (ex 6112 nomenklature ISIC)

7   Direktiva 82/470/EGS (člen 6(2))

[Dejavnosti, naštete v členu 2(A)(c) in (e), (B)(b), (C) in (D).]

Te dejavnosti vključujejo zlasti:

| — | dajanje tirnih vozil ali vagonov za prevoz potnikov ali blaga v najem |
| --- | --- |

—

dajanje tirnih vozil ali vagonov za prevoz potnikov ali blaga v najem

| — | opravljanje posredništva pri prodaji, nakupu ali najemu plovil |
| --- | --- |

—

opravljanje posredništva pri prodaji, nakupu ali najemu plovil

| — | urejanje, pogajanje in sklepanje pogodb za prevoz emigrantov |
| --- | --- |

—

urejanje, pogajanje in sklepanje pogodb za prevoz emigrantov

| — | sprejemanje vseh uskladiščenih predmetov in blaga, pod carinskim nadzorom ali ne, v imenu depozitarja v skladiščih, blagovnicah, skladiščih pohištva, hladilnicah, silosih itd. |
| --- | --- |

—

sprejemanje vseh uskladiščenih predmetov in blaga, pod carinskim nadzorom ali ne, v imenu depozitarja v skladiščih, blagovnicah, skladiščih pohištva, hladilnicah, silosih itd.

| — | zagotavljanje potrdila o prejemu uskladiščenih predmetov ali blaga depozitarju |
| --- | --- |

—

zagotavljanje potrdila o prejemu uskladiščenih predmetov ali blaga depozitarju

| — | zagotavljanje ograd, krme in prodajnih označb za živino, začasno nameščene med čakanjem na prodajo ali v tranzitu na trg ali z njega |
| --- | --- |

—

zagotavljanje ograd, krme in prodajnih označb za živino, začasno nameščene med čakanjem na prodajo ali v tranzitu na trg ali z njega

| — | pregledovanje ali tehnična ocenitev motornih vozil |
| --- | --- |

—

pregledovanje ali tehnična ocenitev motornih vozil

| — | merjenje, tehtanje ali preizkušanje blaga. |
| --- | --- |

—

merjenje, tehtanje ali preizkušanje blaga.

---

PRILOGA V

Priznavanje na podlagi usklajevanja minimalnih pogojev usposobljenosti

V.1.   ZDRAVNIK

5.1.1   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika z osnovno medicinsko usposobljenostjo

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/ Belgien | Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine | — | Les universités/De universiteiten |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah

Referenčni datum

België/Belgique/ Belgien

Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20. december 1976

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

| — | Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce |
| --- | --- |

—

Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

1. maj 2004

Danmark

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

20. december 1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20. december 1976

Eesti

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1. maj 2004

Ελλάς

Πτυχίo Iατρικής

| — | Iατρική Σχoλή Παvεπιστημίoυ, |
| --- | --- |

—

Iατρική Σχoλή Παvεπιστημίoυ,

| — | Σχoλή Επιστημώv Υγείας, Τμήμα Iατρικής Παvεπιστημίoυ |
| --- | --- |

—

Σχoλή Επιστημώv Υγείας, Τμήμα Iατρικής Παvεπιστημίoυ

1. januar 1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. januar 1986

France

Diplôme d'Etat de docteur en médecine

Universités

20. december 1976

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20. december 1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

20. december 1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1. maj 2004

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1. maj 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1. maj 2004

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements,

Jury d'examen d'Etat

Certificat de stage

20. december 1976

Magyarország

Általános orvos oklevél (doctor medicinae univer- sae, röv.: dr. med. univ.)

Egyetem

1. maj 2004

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Medi- ċina u l-Kirurġija

Universita’ ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1. maj 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20. december 1976

Österreich

| 1. | Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.) |
| --- | --- |

1.

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

| 1. | Medizinische Fakultät einer Universität |
| --- | --- |

1.

Medizinische Fakultät einer Universität

1. januar 1994

| 2. | Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom |
| --- | --- |

2.

Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom

| 2. | Österreichische Ärztekammer |
| --- | --- |

2.

Österreichische Ärztekammer

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem „lekarza“

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Lekarski Egzamin Państwowy

1. maj 2004

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Diploma comprovativo da conclusão do internato geral emitido pelo Ministério da Saúde

1. januar 1986

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor medicine/doktorica medicine“

Univerza

1. maj 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor medicíny“ („MUDr.“)

Vysoká škola

1. maj 2004

Suomi/ Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Examenbevis om tilläggsutbildning för läkare inom primärvården

1. januar 1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet

Bevis om praktisk utbildning som utfärdas av Socialstyrelsen

1. januar 1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20. december 1976

5.1.2   Dokazila o formalnih kvalifikacijah zdravnikov specialistov

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/ Belgien | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20. december 1976 |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1. maj 2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 20. december 1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20. december 1976 |
| Eesti | Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1. maj 2004 |
| Ελλάς | Τίτλoς Iατρικής Ειδικότητας | 1. | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Referenčni datum

België/Belgique/ Belgien

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20. december 1976

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1. maj 2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

20. december 1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20. december 1976

Eesti

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1. maj 2004

Ελλάς

Τίτλoς Iατρικής Ειδικότητας

1.

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

1. januar 1981

| 2. | Νoμαρχία |
| --- | --- |

2.

Νoμαρχία

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1. januar 1986

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20. december 1976

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Certificat d'études spéciales de médecine |
| --- | --- |

3.

Certificat d'études spéciales de médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

| 4. | Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine

| 4. | Universités |
| --- | --- |

4.

Universités

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20. december 1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20. december 1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1. maj 2004

Latvija

„Sertifikāts“—kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1. maj 2004

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1. maj 2004

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20. december 1976

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

1. maj 2004

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1. maj 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20. december 1976

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1. januar 1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1. maj 2004

Portugal

| 1. | Grau de assistente |
| --- | --- |

1.

Grau de assistente

| 1. | Ministério da Saúde |
| --- | --- |

1.

Ministério da Saúde

1. januar 1986

| 2. | Titulo de especialista |
| --- | --- |

2.

Titulo de especialista

| 2. | Ordem dos Médicos |
| --- | --- |

2.

Ordem dos Médicos

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

1. maj 2004

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

Slovensko

Diplom o špecializácii

Slovenská zdravotnícka univerzita

1. maj 2004

Suomi/ Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

| 1. | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

1.

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

1. januar 1994

| 2. | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

2.

Kuopion yliopisto

| 3. | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

3.

Oulun yliopisto

| 4. | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

4.

Tampereen yliopisto

| 5. | Turun yliopisto |
| --- | --- |

5.

Turun yliopisto

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1. januar 1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training

Competent authority

20. december 1976

5.1.3   Nazivi programov usposabljanja v specialistični medicini

| Država | Anesteziologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta | Splošna kirurgija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| Česká republika | Anesteziologie a resuscitace | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi elsler kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αvαισθησιoλoγία | Χειρoυργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale | Chirurgie générale |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia e rianimazione | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | Chirurgie |
| Polska | Anestezjologia i intensywna terapia | Chirurgia ogólna |
| Portugal | Anestesiologia | Cirurgia geral |
| Slovenija | Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina | Splošna kirurgija |
| Slovensko | Anestéziológia a intenzívna medicína | Chirurgia |
| Suomi/Finland | Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård | Yleiskirurgia/Allmän kirurgi |
| Sverige | Anestesi och intensivvård | Kirurgi |
| United Kingdom | Anaesthetics | General surgery |

Država

Anesteziologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Splošna kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

Česká republika

Anesteziologie a resuscitace

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi elsler kirurgiske sygdomme

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αvαισθησιoλoγία

Χειρoυργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale

Chirurgie générale

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia e rianimazione

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

Chirurgie

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| Država | Nevrokirurgija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let | Porodništvo in ginekologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/ Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie — obstétrique/Gynaecologie en verloskunde |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme | Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευρoχειρoυργική | Μαιευτική-Γυvαικoλoγία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie — obstétrique |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική — Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie — obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Verloskunde en gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Država

Nevrokirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Porodništvo in ginekologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/ Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie — obstétrique/Gynaecologie en verloskunde

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme

Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευρoχειρoυργική

Μαιευτική-Γυvαικoλoγία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie — obstétrique

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική — Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie — obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Verloskunde en gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| Država | Splošna medicina
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let | Oftalmologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | Intern medicin | Oftalmologi eller øjensygdomme |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθoλoγία | Οφθαλμoλoγία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Ireland | General medicine | Ophthalmic surgery |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθoλoγία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicin | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Država

Splošna medicina

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Oftalmologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Intern medicin

Oftalmologi eller øjensygdomme

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθoλoγία

Οφθαλμoλoγία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Ireland

General medicine

Ophthalmic surgery

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθoλoγία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicin

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| Država | Otorinolaringologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta | Pediatrija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme | Pædiatri eller sygdomme hos børn |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτoριvoλαρυγγoλoγία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas específicas |
| France | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pédiatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten | Kinder- und Jugendheilkunde |
| Polska | Otorynolaryngologia | Pediatria |
| Portugal | Otorrinolaringologia | Pediatria |
| Slovenija | Otorinolaringológija | Pediatrija |
| Slovensko | Otorinolaryngológia | Pediatria |
| Suomi/Finland | Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar | Lastentaudit/Barnsjukdomar |
| Sverige | Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi) | Barn- och ungdomsmedicin |
| United Kingdom | Otolaryngology | Paediatrics |

Država

Otorinolaringologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Pediatrija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme

Pædiatri eller sygdomme hos børn

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτoριvoλαρυγγoλoγία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas específicas

France

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pédiatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| Država | Pnevmologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Urologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/ Belgien | Pneumologie | Urologie |
| Česká republika | Tuberkulóza a respirační nemoci | Urologie |
| Danmark | Medicinske lungesygdomme | Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Pneumologie | Urologie |
| Eesti | Pulmonoloogia | Uroloogia |
| Ελλάς | Φυματιoλoγία- Πvευμovoλoγία | Ουρoλoγία |
| España | Neumología | Urología |
| France | Pneumologie | Urologie |
| Ireland | Respiratory medicine | Urology |
| Italia | Malattie dell'apparato respiratorio | Urologia |
| Κύπρος | Πνευμονολογία — Φυματιολογία | Ουρολογία |
| Latvija | Ftiziopneimonoloģija | Uroloģija |
| Lietuva | Pulmonologija | Urologija |
| Luxembourg | Pneumologie | Urologie |
| Magyarország | Tüdőgyógyászat | Urológia |
| Malta | Mediċina Respiratorja | Uroloġija |
| Nederland | Longziekten en tuberculose | Urologie |
| Österreich | Lungenkrankheiten | Urologie |
| Polska | Choroby płuc | Urologia |
| Portugal | Pneumologia | Urologia |
| Slovenija | Pnevmologija | Urologija |
| Slovensko | Pneumológia a ftizeológia | Urológia |
| Suomi/Finland | Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi | Urologia/Urologi |
| Sverige | Lungsjukdomar (pneumologi) | Urologi |
| United Kingdom | Respiratory medicine | Urology |

Država

Pnevmologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Urologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Naziv

Naziv

Belgique/België/ Belgien

Pneumologie

Urologie

Česká republika

Tuberkulóza a respirační nemoci

Urologie

Danmark

Medicinske lungesygdomme

Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme

Deutschland

Pneumologie

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιoλoγία- Πvευμovoλoγία

Ουρoλoγία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Urologie

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία — Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

Lungenkrankheiten

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| Država | Ortopedska kirurgija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let | Patološka anatomija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| Česká republika | Ortopedie | Patologická anatomie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser |
| Deutschland | Orthopädie (und Unfallchirurgie) | Pathologie |
| Eesti | Ortopeedia | Patoloogia |
| Ελλάς | Ορθoπεδική | Παθoλoγική Αvατoμική |
| España | Cirugía ortopédica y traumatología | Anatomía patológica |
| France | Chirurgie orthopédique et traumatologie | Anatomie et cytologie pathologiques |
| Ireland | Trauma and orthopaedic surgery | Morbid anatomy and histopathology |
| Italia | Ortopedia e traumatologia | Anatomia patologica |
| Κύπρος | Ορθοπεδική | Παθολογοανατομία — Ιστολογία |
| Latvija | Traumatoloģija un ortopēdija | Patoloģija |
| Lietuva | Ortopedija traumatologija | Patologija |
| Luxembourg | Orthopédie | Anatomie pathologique |
| Magyarország | Ortopédia | Patológia |
| Malta | Kirurġija Ortopedika | Istopatoloġija |
| Nederland | Orthopedie | Pathologie |
| Österreich | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie | Pathologie |
| Polska | Ortopedia i traumatologia narządu ruchu | Patomorfologia |
| Portugal | Ortopedia | Anatomia patologica |
| Slovenija | Ortopedska kirurgija | Anatomska patologija in citopatologija |
| Slovensko | Ortopédia | Patologická anatómia |
| Suomi/Finland | Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi | Patologia/Patologi |
| Sverige | Ortopedi | Klinisk patologi |
| United Kingdom | Trauma and orthopaedic surgery | Histopathology |

Država

Ortopedska kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Patološka anatomija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

Česká republika

Ortopedie

Patologická anatomie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser

Deutschland

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθoπεδική

Παθoλoγική Αvατoμική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Morbid anatomy and histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία — Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

Pathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

Slovenija

Ortopedska kirurgija

Anatomska patologija in citopatologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| Država | Nevrologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Psihiatrija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie de l'adulte/Volwassen psychiatrie |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi eller medicinske nervesygdomme | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρoλoγία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Država

Nevrologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Psihiatrija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie de l'adulte/Volwassen psychiatrie

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi eller medicinske nervesygdomme

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρoλoγία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| Država | Diagnostična radiologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Radioterapija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Diagnostik radiologi eller røntgenundersøgelse | Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτιvoδιαγvωστική | Ακτιvoθεραπευτική — Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie radiothérapique |
| Ireland | Diagnostic radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Medizinische Radiologie-Diagnostik | Strahlentherapie - Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Država

Diagnostična radiologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Radioterapija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Diagnostik radiologi eller røntgenundersøgelse

Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτιvoδιαγvωστική

Ακτιvoθεραπευτική — Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie radiothérapique

Ireland

Diagnostic radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Medizinische Radiologie-Diagnostik

Strahlentherapie - Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| Država | Plastična kirurgija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let | Klinična biologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie | |
| Eesti | Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia | Laborimeditsiin |
| Ελλάς | Πλαστική Χειρoυργική | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Cirugía plástica, estética y reparadora | Análisis clínicos |
| France | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique | Biologie médicale |
| Ireland | Plastic surgery | |
| Italia | Chirurgia plastica e ricostruttiva | Patologia clinica |
| Κύπρος | Πλαστική Χειρουργική | |
| Latvija | Plastiskā ķirurģija | |
| Lietuva | Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija | Laboratorinė medicina |
| Luxembourg | Chirurgie plastique | Biologie clinique |
| Magyarország | Plasztikai (égési) sebészet | Orvosi laboratóriumi diagnosztika |
| Malta | Kirurġija Plastika | |
| Nederland | Plastische Chirurgie | |
| Österreich | Plastische Chirurgie | Medizinische Biologie |
| Polska | Chirurgia plastyczna | Diagnostyka laboratoryjna |
| Portugal | Cirurgia plástica e reconstrutiva | Patologia clínica |
| Slovenija | Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija | |
| Slovensko | Plastická chirurgia | Laboratórna medicína |
| Suomi/Finland | Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi | |
| Sverige | Plastikkirurgi | |
| United Kingdom | Plastic surgery | |

Država

Plastična kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Klinična biologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρoυργική

Χειρουργική Θώρακος

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Ireland

Plastic surgery

Italia

Chirurgia plastica e ricostruttiva

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische Chirurgie

Österreich

Plastische Chirurgie

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica e reconstrutiva

Patologia clínica

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| Država | Mikrobiologija — bakteriologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Biokemija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/ Belgien | | |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie | Laboratoriumsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | 1. | Iατρική Βιoπαθoλoγία |

Država

Mikrobiologija — bakteriologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Biokemija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/ Belgien

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

Laboratoriumsmedizin

Eesti

Ελλάς

1.

Iατρική Βιoπαθoλoγία

| 2. | Μικρoβιoλoγία |
| --- | --- |

2.

Μικρoβιoλoγία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie

Österreich

Hygiene und Mikrobiologie

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| Država | Imunologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Torakalna kirurgija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/ Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (1) |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Kardiochirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Immunología | Cirugía torácica |
| France | | Chirurgie thoracique et cardiovasculaire |
| Ireland | Immunology (clinical and laboratory) | Thoracic surgery |
| Italia | | Chirurgia toracica; Cardiochirurgia |
| Κύπρος | Ανοσολογία | Χειρουργική Θώρακος |
| Latvija | Imunoloģija | Torakālā ķirurģija |
| Lietuva | | Krūtinės chirurgija |
| Luxembourg | Immunologie | Chirurgie thoracique |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Mellkassebészet |
| Malta | Immunoloġija | Kirurġija Kardjo-Toraċika |
| Nederland | | Cardio-thoracale chirurgie |
| Österreich | Immunologie | |
| Polska | Immunologia kliniczna | Chirurgia klatki piersiowej |
| Portugal | | Cirurgia cardiotorácica |
| Slovenija | | Torakalna kirurgija |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Hrudníková chirurgia |
| Suomi/Finland | | Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi |
| Sverige | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| United Kingdom | Immunology | Cardo-thoracic surgery |

Država

Imunologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Torakalna kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Naziv

Naziv

Belgique/België/ Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (1)

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Kardiochirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Immunología

Cirugía torácica

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Thoracic surgery

Italia

Chirurgia toracica; Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

Immunologie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| Država | Pediatrična kirurgija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let | Vaskularna kirurgija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/ Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (2) |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χειρoυργική Παίδωv | Αγγειoχειρoυργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinderchirurgie | |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Cirurgia vascular |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | |

Država

Pediatrična kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Vaskularna kirurgija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Naziv

Naziv

Belgique/België/ Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (2)

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χειρoυργική Παίδωv

Αγγειoχειρoυργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinderchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Cirurgia vascular

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

| Država | Kardiologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Gastroenterologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/ Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastroenterologie |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Kardiologi | Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme |
| Deutschland | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| Eesti | Kardioloogia | Gastroenteroloogia |
| Ελλάς | Καρδιoλoγία | Γαστρεvτερoλoγία |
| España | Cardiología | Aparato digestivo |
| France | Pathologie cardio-vasculaire | Gastro-entérologie et hépatologie |
| Ireland | Cardiology | Gastro-enterology |
| Italia | Cardiologia | Gastroenterologia |
| Κύπρος | Καρδιολογία | Γαστρεντερολογία |
| Latvija | Kardioloģija | Gastroenteroloģija |
| Lietuva | Kardiologija | Gastroenterologija |
| Luxembourg | Cardiologie et angiologie | Gastro-enterologie |
| Magyarország | Kardiológia | Gasztroenterológia |
| Malta | Kardjoloġija | Gastroenteroloġija |
| Nederland | Cardiologie | Leer van maag-darm-leverziekten |
| Österreich | | |
| Polska | Kardiologia | Gastrenterologia |
| Portugal | Cardiologia | Gastrenterologia |
| Slovenija | | Gastroenterologija |
| Slovensko | Kardiológia | Gastroenterológia |
| Suomi/Finland | Kardiologia/Kardiologi | Gastroenterologia/Gastroenterologi |
| Sverige | Kardiologi | Medicinsk gastroenterologi och hepatologi |
| United Kingdom | Cardiology | Gastro-enterology |

Država

Kardiologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Gastroenterologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/ Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastroenterologie

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme

Deutschland

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιoλoγία

Γαστρεvτερoλoγία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Pathologie cardio-vasculaire

Gastro-entérologie et hépatologie

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Cardiologia

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Leer van maag-darm-leverziekten

Österreich

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

Slovenija

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastro-enterology

| Država | Revmatologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Splošna hematologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/ Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Reumatologi | Hæmatologi eller blodsygdomme |
| Deutschland | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| Eesti | Reumatoloogia | Hematoloogia |
| Ελλάς | Ρευματoλoγία | Αιματoλoγία |
| España | Reumatología | Hematología y hemoterapia |
| France | Rhumatologie | |
| Ireland | Rheumatology | Haematology (clinical and laboratory) |
| Italia | Reumatologia | Ematologia |
| Κύπρος | Ρευματολογία | Αιματολογία |
| Latvija | Reimatoloģija | Hematoloģija |
| Lietuva | Reumatologija | Hematologija |
| Luxembourg | Rhumatologie | Hématologie |
| Magyarország | Reumatológia | Haematológia |
| Malta | Rewmatoloġija | Ematoloġija |
| Nederland | Reumatologie | |
| Österreich | | |
| Polska | Reumatologia | Hematologia |
| Portugal | Reumatologia | Imuno-hemoterapia |
| Slovenija | | |
| Slovensko | Reumatológia | Hematológia a transfúziológia |
| Suomi/Finland | Reumatologia/Reumatologi | Kliininen hematologia/Klinisk hematologi |
| Sverige | Reumatologi | Hematologi |
| United Kingdom | Rheumatology | Haematology |

Država

Revmatologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Splošna hematologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/ Belgien

Rhumathologie/reumatologie

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Reumatologi

Hæmatologi eller blodsygdomme

Deutschland

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματoλoγία

Αιματoλoγία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Haematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

Slovenija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| Država | Endokrinologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta | Fizioterapija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| Česká republika | Endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme | |
| Deutschland | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie | Physikalische und Rehabilitative Medizin |
| Eesti | Endokrinoloogia | Taastusravi ja füsiaatria |
| Ελλάς | Εvδoκριvoλoγία | Φυσική Iατρική και Απoκατάσταση |
| España | Endocrinología y nutrición | Medicina física y rehabilitación |
| France | Endocrinologie, maladies métaboliques | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Ireland | Endocrinology and diabetes mellitus | |
| Italia | Endocrinologia e malattie del ricambio | Medicina fisica e riabilitazione |
| Κύπρος | Ενδοκρινολογία | Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση |
| Latvija | Endokrinoloģija | Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija
  Fizikālā medicīna |
| Lietuva | Endokrinologija | Fizinė medicina ir reabilitacija |
| Luxembourg | Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Magyarország | Endokrinológia | Fizioterápia |
| Malta | Endokrinoloġija u Dijabete | |
| Nederland | | Revalidatiegeneeskunde |
| Österreich | | Physikalische Medizin |
| Polska | Endokrynologia | Rehabilitacja medyczna |
| Portugal | Endocrinologia | Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação |
| Slovenija | | Fizikalna in rehabilitacijska medicina |
| Slovensko | Endokrinológia | Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia |
| Suomi/Finland | Endokrinologia/Endokrinologi | Fysiatria/Fysiatri |
| Sverige | Endokrina sjukdomar | Rehabiliteringsmedicin |
| United Kingdom | Endocrinology and diabetes mellitus | |

Država

Endokrinologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Fizioterapija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

Česká republika

Endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme

Deutschland

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Εvδoκριvoλoγία

Φυσική Iατρική και Απoκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie, maladies métaboliques

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizioterápia

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Physikalische Medizin

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia

Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| Država | Nevropsihiatrija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let | Dermatovenerologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (3) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venerologie |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρoλoγία — Ψυχιατρική | Δερματoλoγία — Αφρoδισιoλoγία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (4) | Dermatologie et vénéréologie |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (5) | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολογία — Ψυχιατρική | Δερματολογία — Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (6) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw- en zielsziekten (7) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Država

Nevropsihiatrija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Dermatovenerologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (3)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venerologie

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρoλoγία — Ψυχιατρική

Δερματoλoγία — Αφρoδισιoλoγία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (4)

Dermatologie et vénéréologie

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (5)

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολογία — Ψυχιατρική

Δερματολογία — Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (6)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw- en zielsziekten (7)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| Država | Radiologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Otroška psihiatrija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie infanto-juvénile/Kinder- en jeugdpsychiatrie |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτιvoλoγία — Ραδιoλoγία | Παιδoψυχιατρική |
| España | Electrorradiología | |
| France | Electro-radiologie (8) | Pédo-psychiatrie |
| Ireland | Radiology (9) | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (10) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek-és ifjúságpszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (11) | |
| Österreich | Radiologie | |
| Polska | | Psychiatria dzieci i młodzieży |
| Portugal | Radiologia | Pedopsiquiatria |
| Slovenija | | Otroška in mladostniška psihiatrija |
| Slovensko | | Detská psychiatria |
| Suomi/Finland | | Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri |
| Sverige | | Barn- och ungdomspsykiatri |
| United Kingdom | | Child and adolescent psychiatry |

Država

Radiologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Otroška psihiatrija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie infanto-juvénile/Kinder- en jeugdpsychiatrie

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτιvoλoγία — Ραδιoλoγία

Παιδoψυχιατρική

España

Electrorradiología

France

Electro-radiologie (8)

Pédo-psychiatrie

Ireland

Radiology (9)

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (10)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek-és ifjúságpszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (11)

Österreich

Radiologie

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Pedopsiquiatria

Slovenija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| Država | Geriatrija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Nefrologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/ Belgien | | |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Geriatri eller alderdommens sygdomme | Nefrologi eller medicinske nyresygdomme |
| Deutschland | | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |
| Eesti | | Nefroloogia |
| Ελλάς | | Νεφρoλoγία |
| España | Geriatría | Nefrología |
| France | | Néphrologie |
| Ireland | Geriatric medicine | Nephrology |
| Italia | Geriatria | Nefrologia |
| Κύπρος | Γηριατρική | Νεφρολογία |
| Latvija | | Nefroloģija |
| Lietuva | Geriatrija | Nefrologija |
| Luxembourg | Gériatrie | Néphrologie |
| Magyarország | Geriátria | Nefrológia |
| Malta | Ġerjatrija | Nefroloġija |
| Nederland | Klinische geriatrie | |
| Österreich | | |
| Polska | Geriatria | Nefrologia |
| Portugal | | Nefrologia |
| Slovenija | | Nefrologija |
| Slovensko | Geriatria | Nefrológia |
| Suomi/Finland | Geriatria/Geriatri | Nefrologia/Nefrologi |
| Sverige | Geriatrik | Medicinska njursjukdomar (nefrologi) |
| United Kingdom | Geriatrics | Renal medicine |

Država

Geriatrija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Nefrologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/ Belgien

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Geriatri eller alderdommens sygdomme

Nefrologi eller medicinske nyresygdomme

Deutschland

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρoλoγία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatrics

Renal medicine

| Država | Nalezljive bolezni
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Javno zdravje in socialna medicina
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/ Belgien | | |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική |
| Latvija | Infektoloģija | |
| Lietuva | Infektologija | |
| Luxembourg | Maladies contagieuses | Santé publique |
| Magyarország | Infektológia | Megelőző orvostan és népegészségtan |
| Malta | Mard Infettiv | Saħħa Pubblika |
| Nederland | | Maatschappij en gezondheid |
| Österreich | | Sozialmedizin |
| Polska | Choroby zakaźne | Zdrowie publiczne, epidemiologia |
| Portugal | Infecciologia | Saúde pública |
| Slovenija | Infektologija | Javno zdravje |
| Slovensko | Infektológia | Verejné zdravotníctvo |
| Suomi/Finland | Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar | Terveydenhuolto/Hälsovård |
| Sverige | Infektionssjukdomar | Socialmedicin |
| United Kingdom | Infectious diseases | Public health medicine |

Država

Nalezljive bolezni

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Javno zdravje in socialna medicina

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/ Belgien

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Sozialmedizin

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Infecciologia

Saúde pública

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| Država | Farmakologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Medicina dela
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Iατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Država

Farmakologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Medicina dela

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Iατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeits- und Betriebsmedizin

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| Država | Alergologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta | Nuklearna medicina
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιoλoγία | Πυρηvική Iατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina (izotóp diagnosztika) |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie en inwendige geneeskunde | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Država

Alergologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Nuklearna medicina

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιoλoγία

Πυρηvική Iατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina (izotóp diagnosztika)

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie en inwendige geneeskunde

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| Država | Maksilofacialna kirurgija (osnovno medicinsko usposabljanje)
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| --- | --- |
| Naziv |
| Belgique/België/ Belgien | |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie |
| Danmark | |
| Deutschland | |
| Eesti | |
| Ελλάς | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie |
| Ireland | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale |
| Κύπρος | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale |
| Magyarország | Szájsebészet |
| Malta | |
| Nederland | |
| Österreich | Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial |
| Slovenija | Maxilofaciálna kirurgija |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia |
| Suomi/Finland | |
| Sverige | |
| United Kingdom | |

Država

Maksilofacialna kirurgija (osnovno medicinsko usposabljanje)

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Naziv

Belgique/België/ Belgien

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Magyarország

Szájsebészet

Malta

Nederland

Österreich

Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Slovenija

Maxilofaciálna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| Država | Biološka hematologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- |
| Naslov |
| Belgique/België/Belgien | |
| Česká republika | |
| Danmark | Klinisk blodtypeserologi (12) |
| Deutschland | |
| Eesti | |
| Ελλάς | |
| España | |
| France | Hématologie |
| Ireland | |
| Italia | |
| Κύπρος | |
| Latvija | |
| Lietuva | |
| Luxembourg | Hématologie biologique |
| Magyarország | |
| Malta | |
| Nederland | |
| Österreich | |
| Polska | |
| Portugal | Hematologia clinica |
| Slovenija | |
| Slovensko | |
| Suomi/Finland | |
| Sverige | |
| United Kingdom | |

Država

Biološka hematologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naslov

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Klinisk blodtypeserologi (12)

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hématologie

Ireland

Italia

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Hématologie biologique

Magyarország

Malta

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Hematologia clinica

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| Država | Stomatologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta | Dermatologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naslov | Naslov |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (13) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Država

Stomatologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 3 leta

Dermatologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naslov

Naslov

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (13)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| Država | Venerologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Tropska medicina
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naslov | Naslov |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene |
| Polska | | Medycyna transportu |
| Portugal | | Medicina tropical |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | Tropická medicína |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |

Država

Venerologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Tropska medicina

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naslov

Naslov

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| Država | Gastroenterologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let | Nezgodna in urgentna medicina
  Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let |
| --- | --- | --- |
| Naslov | Naslov |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (14) | |
| Česká republika | | Traumatologie
  Urgentní medicína |
| Danmark | Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme | |
| Deutschland | Visceralchirurgie | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía del aparato digestivo | |
| France | Chirurgie viscérale et digestive | |
| Ireland | | Emergency medicine |
| Italia | Chirurgia dell'apparato digerente | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | Abdominalinė chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie gastro-entérologique | |
| Magyarország | | Traumatológia |
| Malta | | Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | Medycyna ratunkowa |
| Portugal | | |
| Slovenija | Abdominalna kirurgija | |
| Slovensko | Gastroenterologická chirurgia | Úrazová chirurgia
  Urgentná medicína |
| Suomi/Finland | Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Accident and emergency medicine |

Država

Gastroenterologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Nezgodna in urgentna medicina

Minimalno obdobje usposabljanja: 5 let

Naslov

Naslov

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (14)

Česká republika

Traumatologie

Urgentní medicína

Danmark

Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía del aparato digestivo

France

Chirurgie viscérale et digestive

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digerente

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Traumatológia

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

Úrazová chirurgia

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Sverige

United Kingdom

Accident and emergency medicine

| Država | Klinična nevrofiziologija
  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta | Dentalna, oralna in maksilofacialna kirurgija (osnovno medicinskoo in zobozdravstveno usposabljanje) (15)

  Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta |
| --- | --- | --- |
| Naslov | Naslov |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| Česká republika | | |
| Danmark | Klinisk neurofysiologi | |
| Deutschland | | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Neurofisiología clínica | |
| France | | |
| Ireland | Clinical neurophysiology | Oral and maxillo-facial surgery |
| Italia | | |
| Κύπρος | | Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale |
| Magyarország | | Arc-állcsont-szájsebészet |
| Malta | Newrofiżjoloġija Klinika | Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi | Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi |
| Sverige | Klinisk neurofysiologi | |
| United Kingdom | Clinical neurophysiology | Oral and maxillo-facial surgery |

Država

Klinična nevrofiziologija

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Dentalna, oralna in maksilofacialna kirurgija (osnovno medicinskoo in zobozdravstveno usposabljanje) (15)

Minimalno obdobje usposabljanja: 4 leta

Naslov

Naslov

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

Česká republika

Danmark

Klinisk neurofysiologi

Deutschland

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Eesti

Ελλάς

España

Neurofisiología clínica

France

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

5.1.4   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnike splošne medicine

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Poklicni naziv | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31. december 1994 |
| Česká republika | Diplom o specializaci „všeobecné lékařství“ | Všeobecný lékař | 1. maj 2004 |
| Danmark | Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge/Speciallægel i almen medicin | Almen praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31. december 1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31. december 1994 |
| Eesti | Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1. maj 2004 |
| Ελλάς | Tίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31. december 1994 |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31. december 1994 |
| France | Diplôme d'Etat de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale) | Médecin qualifié en médecine générale | 31. december 1994 |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31. december 1994 |
| Italia | Attestato di formazione specifica in medicina generale | Medico di medicina generale | 31. december 1994 |
| Κύπρος | Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής | Ιατρός Γενικής Ιατρικής | 1. maj 2004 |
| Latvija | Ģimenes ārsta sertifikāts | Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts | 1. maj 2004 |
| Lietuva | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas | Šeimos medicinos gydytojas | 1. maj 2004 |
| Luxembourg | Diplôme de formation spécifique en medicine générale | Médecin généraliste | 31. december 1994 |
| Magyarország | Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány | Háziorvostan szakorvosa | 1. maj 2004 |
| Malta | Tabib tal-familja | Mediċina tal-familja | 1. maj 2004 |
| Nederland | Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst | Huisarts | 31. december 1994 |
| Österreich | Arzt für Allgemeinmedizin | Arzt für Allgemeinmedizin | 31. december 1994 |
| Polska | Diplôme: Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej | Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej | 1. maj 2004 |
| Portugal | Diploma do internato complementar de clínica geral | Assistente de clínica geral | 31. december 1994 |
| Slovenija | Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine | Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine | 1. maj 2004 |
| Slovensko | Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“ | Všeobecný lekár | 1. maj 2004 |
| Suomi/ Finland | Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård | Yleislääkäri/Allmänläkare | 31. december 1994 |
| Sverige | Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen | Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) | 31. december 1994 |
| United Kingdom | Certificate of prescribed/equivalent experience | General medical practitioner | 31. december 1994 |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Poklicni naziv

Referenčni datum

België/Belgique/Belgien

Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31. december 1994

Česká republika

Diplom o specializaci „všeobecné lékařství“

Všeobecný lékař

1. maj 2004

Danmark

Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge/Speciallægel i almen medicin

Almen praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31. december 1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31. december 1994

Eesti

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1. maj 2004

Ελλάς

Tίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31. december 1994

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31. december 1994

France

Diplôme d'Etat de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale)

Médecin qualifié en médecine générale

31. december 1994

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31. december 1994

Italia

Attestato di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31. december 1994

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1. maj 2004

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1. maj 2004

Lietuva

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1. maj 2004

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31. december 1994

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1. maj 2004

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1. maj 2004

Nederland

Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst

Huisarts

31. december 1994

Österreich

Arzt für Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31. december 1994

Polska

Diplôme: Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1. maj 2004

Portugal

Diploma do internato complementar de clínica geral

Assistente de clínica geral

31. december 1994

Slovenija

Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1. maj 2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“

Všeobecný lekár

1. maj 2004

Suomi/ Finland

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård

Yleislääkäri/Allmänläkare

31. december 1994

Sverige

Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen

Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare)

31. december 1994

United Kingdom

Certificate of prescribed/equivalent experience

General medical practitioner

31. december 1994

V.2.   MEDICINSKA SESTRA ZA SPLOŠNO ZDRAVSTVENO NEGO

5.2.1   Program usposabljanja medicinskih sester za splošno zdravstveno nego

Usposabljanje za podelitev formalne izobrazbe medicinskih sester za splošno zdravstveno nego je sestavljeno iz naslednjih dveh delov.

| A. | Teoretični pouk






  a. | Bolniška nega:






  — | Narava in etika poklica |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Teoretični pouk

a.

Bolniška nega:

—

Narava in etika poklica

| — | Splošna načela zdravja in bolniške nege |
| --- | --- |

—

Splošna načela zdravja in bolniške nege

| — | Načela bolniške nege v odnosu do:






  — | splošne in specialistične medicine |
| --- | --- | --- |

—

Načela bolniške nege v odnosu do:

—

splošne in specialistične medicine

| — | splošne in specialistične kirurgije |
| --- | --- |

—

splošne in specialistične kirurgije

| — | varstva otroka in pediatrije |
| --- | --- |

—

varstva otroka in pediatrije

| — | varstva matere |
| --- | --- |

—

varstva matere

| — | duševnega zdravja in psihiatrije |
| --- | --- |

—

duševnega zdravja in psihiatrije

| — | skrbi za ostarele in geriatrijo |
| --- | --- |

—

skrbi za ostarele in geriatrijo

| b. | Osnovne vede:






  — | Anatomija in fiziologija |
| --- | --- | --- |

b.

Osnovne vede:

—

Anatomija in fiziologija

| — | Patologija |
| --- | --- |

—

Patologija

| — | Bakteriologija, virologija in parazitologija |
| --- | --- |

—

Bakteriologija, virologija in parazitologija

| — | Biofizika, biokemija in radiologija |
| --- | --- |

—

Biofizika, biokemija in radiologija

| — | Dietetika |
| --- | --- |

—

Dietetika

| — | Higiena:






  — | preventivna medicina |
| --- | --- | --- |

—

Higiena:

—

preventivna medicina

| — | zdravstvena vzgoja |
| --- | --- |

—

zdravstvena vzgoja

| — | Farmakologija |
| --- | --- |

—

Farmakologija

| c. | Družbene vede:






  — | Sociologija |
| --- | --- | --- |

c.

Družbene vede:

—

Sociologija

| — | Psihologija |
| --- | --- |

—

Psihologija

| — | Načela upravljanja |
| --- | --- |

—

Načela upravljanja

| — | Načela poučevanja |
| --- | --- |

—

Načela poučevanja

| — | Socialna in zdravstvena zakonodaja |
| --- | --- |

—

Socialna in zdravstvena zakonodaja

| — | Pravni vidiki nege |
| --- | --- |

—

Pravni vidiki nege

| B. | Klinični pouk






  — | Zdravstvena nega v odnosu do:






  — | splošne in specialistične medicine |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Klinični pouk

—

Zdravstvena nega v odnosu do:

—

splošne in specialistične medicine

| — | splošne in specialistične kirurgije |
| --- | --- |

—

splošne in specialistične kirurgije

| — | varstva otroka in pediatrije |
| --- | --- |

—

varstva otroka in pediatrije

| — | varstva matere |
| --- | --- |

—

varstva matere

| — | duševnega zdravja in psihiatrije |
| --- | --- |

—

duševnega zdravja in psihiatrije

| — | skrbi za ostarele in geriatrije |
| --- | --- |

—

skrbi za ostarele in geriatrije

| — | nege na domu |
| --- | --- |

—

nege na domu

Eden ali več teh predmetov se lahko poučuje kot del drugih disciplin ali v povezavi z njimi.

Teoretični pouk je treba ovrednotiti in uskladiti s kliničnim poukom tako, da se lahko znanje in spretnosti iz te priloge pridobijo na ustrezen način.

5.2.2   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Poklicni naziv | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Poklicni naziv

Referenčni datum

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

29. junij 1979

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 1. | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

1.

Všeobecná sestra

1. maj 2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| 2. | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

2.

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Eksamensbevis efter gennemført sygeplejerskeuddannelse

Sygeplejeskole godkendt af Undervisningsministeriet

Sygeplejerske

29. junij 1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

29 June 1979

Eesti

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

| 2. | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

2.

Tartu Meditsiinikool

| 3. | Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

3.

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1. maj 2004

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1. januar 1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

Enfermero/a diplomado/a

1. januar 1986

France

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmer(ère)

29. junij 1979

Ireland

Certificate of Registered General Nurse

An Bord Altranais (The Nursing Board)

Registered General Nurse

29. junij 1979

Italia

Diploma di infermiere professionale

Scuole riconosciute dallo Stato

Infermiere professionale

29. junij 1979

Κύπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1. maj 2004

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1. maj 2004

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1. maj 2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29. junij 1979

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Iskola |
| --- | --- |

1.

Iskola

Ápoló

1. maj 2004

| 2. | Diplomás ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Diplomás ápoló oklevél

| 2. | Egyetem/főiskola |
| --- | --- |

2.

Egyetem/főiskola

| 3. | Egyetemi okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Egyetemi okleveles ápoló oklevél

| 3. | Egyetem |
| --- | --- |

3.

Egyetem

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita’ ta' Malta

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1. maj 2004

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29. junij 1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige — Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige — Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige — Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige — Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom als „Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester, Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

1.

Diplom als „Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester, Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger“

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Krankenschwester

| — | Diplomierter Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Krankenpfleger

1. januar 1994

| 2. | Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

2.

Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

(Institucija za višjo izobrazbo, ki jo priznavajo pristojni organi)

Pielegniarka

1. maj 2004

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1. januar 1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

1. maj 2004

Slovensko

| 1. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „magister z ošetrovateľstva“ („Mgr.“) |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „magister z ošetrovateľstva“ („Mgr.“)

| 1. | Vysoká škola |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola

Sestra

1. maj 2004

| 2. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „bakalár z ošetrovateľstva“ („Bc.“) |
| --- | --- |

2.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „bakalár z ošetrovateľstva“ („Bc.“)

| 2. | Vysoká škola |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola

| 3. | Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/ Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/ Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/ Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1. januar 1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1. januar 1994

United Kingdom

Statement of Registration as a Registered General Nurse in part 1 or part 12 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health Visiting

Various

| — | State Registered Nurse |
| --- | --- |

—

State Registered Nurse

| — | Registered General Nurse |
| --- | --- |

—

Registered General Nurse

29. junij 1979

V.3.   ZOBOZDRAVNIK

5.3.1   Študijski program za zobozdravnike

Študijski program, ki vodi do dokazila o formalnih kvalifikacijah za zobozdravnika, vključuje vsaj naslednje predmete. Eden ali več teh predmetov se lahko poučuje kot del drugih disciplin ali v povezavi z njimi.

| A. | Osnovni predmeti






  — | Kemija |
| --- | --- | --- |

A.

Osnovni predmeti

—

Kemija

| — | Fizika |
| --- | --- |

—

Fizika

| — | Biologija |
| --- | --- |

—

Biologija

| B. | Medicinsko-biološki predmeti in splošnomedicinski predmeti






  — | Anatomija |
| --- | --- | --- |

B.

Medicinsko-biološki predmeti in splošnomedicinski predmeti

—

Anatomija

| — | Embriologija |
| --- | --- |

—

Embriologija

| — | Histologija s citologijo |
| --- | --- |

—

Histologija s citologijo

| — | Fiziologija |
| --- | --- |

—

Fiziologija

| — | Biokemija (ali fiziološka kemija) |
| --- | --- |

—

Biokemija (ali fiziološka kemija)

| — | Patološka anatomija |
| --- | --- |

—

Patološka anatomija

| — | Splošna patologija |
| --- | --- |

—

Splošna patologija

| — | Farmakologija |
| --- | --- |

—

Farmakologija

| — | Mikrobiologija |
| --- | --- |

—

Mikrobiologija

| — | Higiena |
| --- | --- |

—

Higiena

| — | Preventivna medicina in epidemiologija |
| --- | --- |

—

Preventivna medicina in epidemiologija

| — | Radiologija |
| --- | --- |

—

Radiologija

| — | Fizioterapija |
| --- | --- |

—

Fizioterapija

| — | Splošna kirurgija |
| --- | --- |

—

Splošna kirurgija

| — | Splošna medicina s pediatrijo |
| --- | --- |

—

Splošna medicina s pediatrijo

| — | Otorinolaringologija |
| --- | --- |

—

Otorinolaringologija

| — | Dermatovenerologija |
| --- | --- |

—

Dermatovenerologija

| — | Splošna psihologija — psihopatologija — nevropatologija |
| --- | --- |

—

Splošna psihologija — psihopatologija — nevropatologija

| — | Anesteziologija |
| --- | --- |

—

Anesteziologija

| C. | Predmeti, ki so neposredno povezani z zobozdravstvom






  — | Stomatološka protetika |
| --- | --- | --- |

C.

Predmeti, ki so neposredno povezani z zobozdravstvom

—

Stomatološka protetika

| — | Zobozdravstveni materiali in oprema |
| --- | --- |

—

Zobozdravstveni materiali in oprema

| — | Konzervativno zobozdravstvo |
| --- | --- |

—

Konzervativno zobozdravstvo

| — | Preventivno zobozdravstvo |
| --- | --- |

—

Preventivno zobozdravstvo

| — | Anesteziologija in sedacija |
| --- | --- |

—

Anesteziologija in sedacija

| — | Posebna kirurgija |
| --- | --- |

—

Posebna kirurgija

| — | Posebna patologija |
| --- | --- |

—

Posebna patologija

| — | Klinična praksa |
| --- | --- |

—

Klinična praksa

| — | Pedodontija |
| --- | --- |

—

Pedodontija

| — | Ortodontija |
| --- | --- |

—

Ortodontija

| — | Parodontologija |
| --- | --- |

—

Parodontologija

| — | Zobozdravstvena radiologija |
| --- | --- |

—

Zobozdravstvena radiologija

| — | Dentalna okluzija in delovanje čeljusti |
| --- | --- |

—

Dentalna okluzija in delovanje čeljusti

| — | Organiziranost stroke, poklicna etika in zakonodaja |
| --- | --- |

—

Organiziranost stroke, poklicna etika in zakonodaja

| — | Socialni vidiki zobozdravstvene prakse |
| --- | --- |

—

Socialni vidiki zobozdravstvene prakse

5.3.2   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za zobozdravnike

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijahi | Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah | Poklicni naziv | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijahi

Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah

Poklicni naziv

Referenčni datum

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28. januar 1980

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

Zubní lékař

1. maj 2004

Danmark

Bevis for tandlægeeksamen (odontologisk kandidateksamen)

Tandlægehøjskolerne, Sundhedsvidenskabeligt universitetsfakultet

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

Tandlæge

28. januar 1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28. januar 1980

Eesti

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1. maj 2004

Ελλάς

Πτυχίo Οδovτιατρικής

Παvεπιστήμιo

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1. januar 1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en odontología

1. januar 1986

France

Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28. januar 1980

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

28. januar 1980

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28. januar 1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1. maj 2004

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Rezidenta diploms par zobārsta pēcdiploma izglītības programmas pabeigšanu, ko izsniedz universitātes tipa augstskola un „Sertifikāts“ — kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1. maj 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1. maj 2004

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'Etat

Médecin-dentiste

28. januar 1980

Magyarország

Fogorvos oklevél (doctor medicinae dentariae, röv.: dr. med. dent.)

Egyetem

Fogorvos

1. maj 2004

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita’ ta Malta

Kirurgu Dentali

1. maj 2004

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28. januar 1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades „Doktor der Zahnheilkunde“

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1. januar 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych z tytułem „lekarz dentysta“

| 1. | Akademia Medyczna, |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna,

| 2. | Uniwersytet Medyczny, |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny,

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Lekarsko — Dentystyczny Egzamin Państwowy

Lekarz dentysta

1. maj 2004

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1. januar 1986

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic zobozdravnik/zobozdravnica

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1. maj 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor zubného lekárstva“ („MDDr.“)

| — | Vysoká škola |
| --- | --- |

—

Vysoká škola

Zubný lekár

1. maj 2004

Suomi/ Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Rättskyddscentralen för hälsovården om godkännande av praktisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1. januar 1994

Sverige

Tandläkarexamen

| — | Universitetet i Umeå |
| --- | --- |

—

Universitetet i Umeå

| — | Universitetet i Göteborg |
| --- | --- |

—

Universitetet i Göteborg

| — | Karolinska Institutet |
| --- | --- |

—

Karolinska Institutet

| — | Malmö Högskola |
| --- | --- |

—

Malmö Högskola

Endast för examensbevis som erhållits före den 1 juli 1995, ett utbildningsbevis som utfärdats av Socialstyrelsen

Tandläkare

1. januar 1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

28. januar 1980

5.3.3   Dokazila o formalnih kvalifikacijah zobozdravnikov specialistov

| Ortodontija |
| --- |
| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| België/Belgique/Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27. januar 2005 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti | Sundhedsstyrelsen | 28. januar 1980 |
| Deutschland | Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie; | Landeszahnärztekammer | 28. januar 1980 |
| Eesti | Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal | Tartu Ülikool | 1. maj 2004 |
| Ελλάς | Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής | — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |

Ortodontija

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Referenčni datum

België/Belgique/Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27. januar 2005

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

28. januar 1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie;

Landeszahnärztekammer

28. januar 1980

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Tartu Ülikool

1. maj 2004

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1. januar 1981

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

28. januar 1980

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28. januar 1980

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21. maj 2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1. maj 2004

Latvija

„Sertifikāts“— kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1. maj 2004

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1. maj 2004

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

1. maj 2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1. maj 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28. januar 1980

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1. maj 2004

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1. maj 2004

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtand-läkarexamen, tandreglering

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1. januar 1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i tandreglering

Socialstyrelsen

1. januar 1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28. januar 1980

| Oralna kirurgija |
| --- |
| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi | Sundhedsstyrelsen | 28. januar 1980 |
| Deutschland | Fachzahnärztliche
  Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie | Landeszahnärztekammer | 28. januar 1980 |
| Ελλάς | Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (up to 31 December 2002) | — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |

Oralna kirurgija

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Referenčni datum

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi

Sundhedsstyrelsen

28. januar 1980

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28. januar 1980

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (up to 31 December 2002)

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1. januar 2003

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28. januar 1980

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21. maj 2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1. maj 2004

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1. maj 2004

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

1. maj 2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1. maj 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28. januar 1980

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1. maj 2004

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1. maj 2004

Suomi/ Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leuka-kirurgia/Specialtandläkar-examen, oral och maxillofacial kirurgi

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1. januar 1994

Sverige

Bevis om specialist-kompetens i tandsystemets kirurgiska sjukdomar

Socialstyrelsen

1. januar 1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28. januar 1980

V.4.   Veterinar

5.4.1   Študijski program za veterinarje

Študijski program, ki vodi do dokazila o formalnih kvalifikacijah za veterinarja, vključuje vsaj naslednje predmete.

Pouk enega ali več teh predmetov lahko poteka kot del drugih disciplin ali v povezavi z njimi.

| A. | Osnovni predmeti






  — | Fizika |
| --- | --- | --- |

A.

Osnovni predmeti

—

Fizika

| — | Kemija |
| --- | --- |

—

Kemija

| — | Biologija živali |
| --- | --- |

—

Biologija živali

| — | Biologija rastlin |
| --- | --- |

—

Biologija rastlin

| — | Biomatematika |
| --- | --- |

—

Biomatematika

| B. | Posebni predmeti






  a. | Osnovne vede:






  — | Anatomija (vključno s histologijo in embriologijo) |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Posebni predmeti

a.

Osnovne vede:

—

Anatomija (vključno s histologijo in embriologijo)

| — | Fiziologija |
| --- | --- |

—

Fiziologija

| — | Biokemija |
| --- | --- |

—

Biokemija

| — | Genetika |
| --- | --- |

—

Genetika

| — | Farmakologija |
| --- | --- |

—

Farmakologija

| — | Farmacija |
| --- | --- |

—

Farmacija

| — | Toksikologija |
| --- | --- |

—

Toksikologija

| — | Mikrobiologija |
| --- | --- |

—

Mikrobiologija

| — | Imunologija |
| --- | --- |

—

Imunologija

| — | Epidemiologija |
| --- | --- |

—

Epidemiologija

| — | Poklicna etika |
| --- | --- |

—

Poklicna etika

| b. | Klinične vede:






  — | Porodništvo |
| --- | --- | --- |

b.

Klinične vede:

—

Porodništvo

| — | Patologija (s patološko anatomijo) |
| --- | --- |

—

Patologija (s patološko anatomijo)

| — | Parazitologija |
| --- | --- |

—

Parazitologija

| — | Klinična medicina in kirurgija (z anesteziologijo) |
| --- | --- |

—

Klinična medicina in kirurgija (z anesteziologijo)

| — | Klinična predavanja o različnih domačih živalih, perutnini in drugih živalskih vrstah |
| --- | --- |

—

Klinična predavanja o različnih domačih živalih, perutnini in drugih živalskih vrstah

| — | Preventivna medicina |
| --- | --- |

—

Preventivna medicina

| — | Radiologija |
| --- | --- |

—

Radiologija

| — | Reprodukcija in motnje v reprodukciji |
| --- | --- |

—

Reprodukcija in motnje v reprodukciji

| — | Upravno veterinarstvo in javno zdravstvo |
| --- | --- |

—

Upravno veterinarstvo in javno zdravstvo

| — | Veterinarska zakonodaja in sodna medicina |
| --- | --- |

—

Veterinarska zakonodaja in sodna medicina

| — | Terapevtika |
| --- | --- |

—

Terapevtika

| — | Propedevtika |
| --- | --- |

—

Propedevtika

| c. | Reja živali






  — | Reja živali |
| --- | --- | --- |

c.

Reja živali

—

Reja živali

| — | Prehrana živali |
| --- | --- |

—

Prehrana živali

| — | Agronomija |
| --- | --- |

—

Agronomija

| — | Ekonomika rejske proizvodnje |
| --- | --- |

—

Ekonomika rejske proizvodnje

| — | Sistemi reje živali |
| --- | --- |

—

Sistemi reje živali

| — | Veterinarska higiena |
| --- | --- |

—

Veterinarska higiena

| — | Etologija in zaščita živali |
| --- | --- |

—

Etologija in zaščita živali

| d. | Higiena živil






  — | Inšpekcijski nadzor živalskih proizvodov in živil živalskega izvora |
| --- | --- | --- |

d.

Higiena živil

—

Inšpekcijski nadzor živalskih proizvodov in živil živalskega izvora

| — | Higiena živil in živilska tehnologija |
| --- | --- |

—

Higiena živil in živilska tehnologija

| — | Praktično delo (vključuje praktično delo v objektih, kjer potekata zakol in predelava živil) |
| --- | --- |

—

Praktično delo (vključuje praktično delo v objektih, kjer potekata zakol in predelava živil)

Praktično usposabljanje je lahko v obliki prakse, če poteka s polno časovno obveznostjo in pod neposrednim nadzorom pristojnega organa ter v skupnem petletnem študijskem obdobju ne preseže šestih mesecev.

Porazdelitev teoretičnega in praktičnega usposabljanja med različnimi skupinami predmetov je uravnotežena in usklajena, da si veterinarji pridobijo znanje in izkušnje na način, ki jim bo omogočil izvajanje vseh njihovih nalog.

5.4.2   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za veterinarje

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah

Referenčni datum

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examen-commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examen-commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

21. december 1980

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1. maj 2004

Danmark

Bevis for bestået kandidateksamen i veterinærvidenskab

Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole

21. december 1980

Deutschland

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abscnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21. december 1980

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1. maj 2004

Ελλάς

Πτυχίo Κτηvιατρικής

Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης και Θεσσαλίας

1. januar 1981

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

1. januar 1986

France

Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

21. december 1980

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21. december 1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1. januar 1985

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Kτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1. maj 2004

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1. maj 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1. maj 2004

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'Etat

21. december 1980

Magyarország

Állatorvos doktor oklevél —

dr. med. vet.

Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi Kar

1. maj 2004

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1. maj 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartse-nijkundig examen

21. december 1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

| — | Doktor der Veterinärmedizin |
| --- | --- |

—

Doktor der Veterinärmedizin

| — | Doctor medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Doctor medicinae veterinariae

| — | Fachtierarzt |
| --- | --- |

—

Fachtierarzt

1. januar 1994

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu

| 3. | Akademia Rolnicza w Lublinie |
| --- | --- |

3.

Akademia Rolnicza w Lublinie

| 4. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

4.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

1. maj 2004

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

Universidade

1. januar 1986

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1. maj 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor veterinárskej medicíny“ („MVDr.“)

Univerzita veterinárskeho lekárstva

1. maj 2004

Suomi/ Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

1. januar 1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1. januar 1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21. december 1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

V.5.   BABICA

5.5.1   Program usposabljanja za babice (vrsta usposabljanja I in II)

Program usposabljanja za pridobitev dokazila o formalni izobrazbi v babištvu sestavljata naslednja dva dela:

| A. | Teoretični in tehnični pouk






  a. | Splošni predmeti






  — | Osnove anatomije in fiziologije |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Teoretični in tehnični pouk

a.

Splošni predmeti

—

Osnove anatomije in fiziologije

| — | Osnove patologije |
| --- | --- |

—

Osnove patologije

| — | Osnove bakteriologije, virologije in parazitologije |
| --- | --- |

—

Osnove bakteriologije, virologije in parazitologije

| — | Osnove biofizike, biokemije in radiologije |
| --- | --- |

—

Osnove biofizike, biokemije in radiologije

| — | Pediatrija s posebnim poudarkom na novorojenčkih |
| --- | --- |

—

Pediatrija s posebnim poudarkom na novorojenčkih

| — | Higiena, zdravstvena vzgoja, preventivna medicina, zgodnje diagnosticiranje bolezni |
| --- | --- |

—

Higiena, zdravstvena vzgoja, preventivna medicina, zgodnje diagnosticiranje bolezni

| — | Prehrana in dietetika s posebnim poudarkom na ženskah, novorojenčkih in majhnih otrocih |
| --- | --- |

—

Prehrana in dietetika s posebnim poudarkom na ženskah, novorojenčkih in majhnih otrocih

| — | Osnove sociologije in družbeno medicinska vprašanja |
| --- | --- |

—

Osnove sociologije in družbeno medicinska vprašanja

| — | Osnove farmakologije |
| --- | --- |

—

Osnove farmakologije

| — | Psihologija |
| --- | --- |

—

Psihologija

| — | Načela in metode poučevanja |
| --- | --- |

—

Načela in metode poučevanja

| — | Zdravstvena in socialna zakonodaja in organizacija varstva |
| --- | --- |

—

Zdravstvena in socialna zakonodaja in organizacija varstva

| — | Poklicna etika in delovna zakonodaja |
| --- | --- |

—

Poklicna etika in delovna zakonodaja

| — | Spolna vzgoja in načrtovanje družine |
| --- | --- |

—

Spolna vzgoja in načrtovanje družine

| — | Pravno varstvo matere in dojenčka |
| --- | --- |

—

Pravno varstvo matere in dojenčka

| b. | Učni predmeti, značilni za babiško dejavnost






  — | Anatomija in fiziologija |
| --- | --- | --- |

b.

Učni predmeti, značilni za babiško dejavnost

—

Anatomija in fiziologija

| — | Embriologija in razvoj zarodka |
| --- | --- |

—

Embriologija in razvoj zarodka

| — | Nosečnost, porod in zdravstveno stanje porodnice po porodu |
| --- | --- |

—

Nosečnost, porod in zdravstveno stanje porodnice po porodu

| — | Ginekološka in porodniška patologija |
| --- | --- |

—

Ginekološka in porodniška patologija

| — | Priprava na porod in starševstvo, vključno s fiziološkimi vidiki |
| --- | --- |

—

Priprava na porod in starševstvo, vključno s fiziološkimi vidiki

| — | Priprava na porod (vključno s poznavanjem in uporabo tehnične opreme v porodništvu) |
| --- | --- |

—

Priprava na porod (vključno s poznavanjem in uporabo tehnične opreme v porodništvu)

| — | Analgezija, anestezija in oživljanje |
| --- | --- |

—

Analgezija, anestezija in oživljanje

| — | Psihologija in patologija novorojenčka |
| --- | --- |

—

Psihologija in patologija novorojenčka

| — | Nega in nadzor novorojenčka |
| --- | --- |

—

Nega in nadzor novorojenčka

| — | Psihološki in socialni dejavniki |
| --- | --- |

—

Psihološki in socialni dejavniki

| B. | Praktično in klinično usposabljanje
  To usposabljanje mora biti pod ustreznim nadzorom:






  — | Svetovanje nosečnicam, vključno z vsaj 100 predporodnimi pregledi. |
| --- | --- | --- |

B.

Praktično in klinično usposabljanje

To usposabljanje mora biti pod ustreznim nadzorom:

—

Svetovanje nosečnicam, vključno z vsaj 100 predporodnimi pregledi.

| — | Nadzor in nega vsaj 40 nosečnic. |
| --- | --- |

—

Nadzor in nega vsaj 40 nosečnic.

| — | Študentova izvedba vsaj 40 porodov; če te številke ni mogoče doseči zaradi pomanjkanja nosečnic, jo je mogoče znižati na najmanj 30, vendar pod pogojem, da študent asistira ob vsaj 20 nadaljnjih porodih. |
| --- | --- |

—

Študentova izvedba vsaj 40 porodov; če te številke ni mogoče doseči zaradi pomanjkanja nosečnic, jo je mogoče znižati na najmanj 30, vendar pod pogojem, da študent asistira ob vsaj 20 nadaljnjih porodih.

| — | Asistenca pri vsaj enem ali dveh porodih v medenični vstavi. Kjer to ni mogoče zaradi pomanjkanja porodov v medenični vstavi, se praksa lahko izvede v simuliranem položaju. |
| --- | --- |

—

Asistenca pri vsaj enem ali dveh porodih v medenični vstavi. Kjer to ni mogoče zaradi pomanjkanja porodov v medenični vstavi, se praksa lahko izvede v simuliranem položaju.

| — | Izkušnje z epiziotomijo in uvajanje v šivanje ran. Uvajanje vsebuje teoretični pouk in klinično prakso. Praksa šivanja vključuje šivanje rane po epiziotomiji in enostavnih perinealnih raztrganinah. Kadar je to nujno potrebno, gre lahko za simulirani položaj. |
| --- | --- |

—

Izkušnje z epiziotomijo in uvajanje v šivanje ran. Uvajanje vsebuje teoretični pouk in klinično prakso. Praksa šivanja vključuje šivanje rane po epiziotomiji in enostavnih perinealnih raztrganinah. Kadar je to nujno potrebno, gre lahko za simulirani položaj.

| — | Nadzor in nega 40 žensk v rizični nosečnosti, s porodnimi popadki ali v poporodnem obdobju. |
| --- | --- |

—

Nadzor in nega 40 žensk v rizični nosečnosti, s porodnimi popadki ali v poporodnem obdobju.

| — | Nadzor in zdravstvena nega (vključno s pregledom) vsaj 100 poporodnih žensk in zdravih novorojenčkov. |
| --- | --- |

—

Nadzor in zdravstvena nega (vključno s pregledom) vsaj 100 poporodnih žensk in zdravih novorojenčkov.

| — | Opazovanje in zdravstvena nega novorojenčkov, ki zahtevajo posebno nego, vključno z nedonošenčki, prenošenimi novorojenčki, novorojenčki s premajhno telesno težo in bolnimi novorojenčki. |
| --- | --- |

—

Opazovanje in zdravstvena nega novorojenčkov, ki zahtevajo posebno nego, vključno z nedonošenčki, prenošenimi novorojenčki, novorojenčki s premajhno telesno težo in bolnimi novorojenčki.

| — | Zdravstvena nega patoloških primerov v ginekologiji in porodništvu. |
| --- | --- |

—

Zdravstvena nega patoloških primerov v ginekologiji in porodništvu.

| — | Uvajanje v zdravstveno nego v medicini in kirurgiji. Uvajanje vsebuje teoretični pouk in klinično prakso. |
| --- | --- |

—

Uvajanje v zdravstveno nego v medicini in kirurgiji. Uvajanje vsebuje teoretični pouk in klinično prakso.

Teoretično in tehnično usposabljanje (del A programa usposabljanja) je uravnoteženo in usklajeno s kliničnim usposabljanjem (del B programa usposabljanja) tako, da se lahko znanje in izkušnje, navedene v v tej prilogi, pridobijo na ustrezen način.

Klinični pouk ima obliko nadzorovanega usposabljanja in usposabljanja na delu v oddelkih bolnišnic ali drugih zdravstvenih službah, ki jih so jih odobrili pristojne oblasti ali organi. Kot del tega usposabljanja, študentke babice sodelujejo v dejavnostih teh oddelkov, če te dejavnosti prispevajo k njihovem usposabljanju. Naučiti jih je treba odgovornosti dejavnosti babic.

5.5.2   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za babice

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Poklicni naziv | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Poklicni naziv

Referenčni datum

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

23. januar 1983

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)






  — | Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce |
| --- | --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

—

Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

1. maj 2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)






  — | Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

—

Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for bestået jordemodereksamen

Danmarks jordemoderskole

Jordemoder

23. januar 1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23. januar 1983

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

| 2. | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

2.

Tartu Meditsiinikool

| — | Ämmaemand |
| --- | --- |

—

Ämmaemand

1. maj 2004

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

23. januar 1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de Matrona |
| --- | --- |

—

Título de Matrona

| — | Título de Asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de Asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de Enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de Enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1. januar 1986

France

Diplôme de sage-femme

L'Etat

Sage-femme

23. januar 1983

Ireland

Certificate in Midwifery

An Board Altranais

Midwife

23. januar 1983

Italia

Diploma d'ostetrica

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

23. januar 1983

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1. maj 2004

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1. maj 2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1. maj 2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23. januar 1983

Magyarország

Szülésznő bizonyítvány

Iskola/főiskola

Szülésznő

1. maj 2004

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita’ ta' Malta

Qabla

1. maj 2004

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23. januar 1983

Österreich

Hebammen-Diplom

| — | Hebammenakademie |
| --- | --- |

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1. januar 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

(institucija za višjo izibrazbo, ki jo priznavajo pristojni organi)

Położna

1. maj 2004

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1. januar 1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana babica/diplomirani babičar“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1. maj 2004

Slovensko

| 1. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „bakalár z pôrodnej asistencie“ („Bc.“) |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „bakalár z pôrodnej asistencie“ („Bc.“)

| 2. | Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka

| 1. | Vysoká škola |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Pôrodná asistentka

1. maj 2004

Suomi/ Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1. januar 1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1. januar 1994

United Kingdom

Statement of registration as a Midwife on part 10 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health visiting

Various

Midwife

23. januar 1983

V.6.   FARMACEVT

5.6.1   Program usposabljanja farmacevtov

| — | Biologija rastlin in živali |
| --- | --- |

—

Biologija rastlin in živali

| — | Fizika |
| --- | --- |

—

Fizika

| — | Splošna in anorganska kemija |
| --- | --- |

—

Splošna in anorganska kemija

| — | Organska kemija |
| --- | --- |

—

Organska kemija

| — | Analizna kemija |
| --- | --- |

—

Analizna kemija

| — | Farmacevtska kemija z analizo zdravil |
| --- | --- |

—

Farmacevtska kemija z analizo zdravil

| — | Splošna in uporabna biokemija (medicinska) |
| --- | --- |

—

Splošna in uporabna biokemija (medicinska)

| — | Anatomija in fiziologija; medicinska terminologija |
| --- | --- |

—

Anatomija in fiziologija; medicinska terminologija

| — | Mikrobiologija |
| --- | --- |

—

Mikrobiologija

| — | Farmakologija in farmakoterapija |
| --- | --- |

—

Farmakologija in farmakoterapija

| — | Farmacevtska tehnologija |
| --- | --- |

—

Farmacevtska tehnologija

| — | Toksikologija |
| --- | --- |

—

Toksikologija

| — | Farmakognozija |
| --- | --- |

—

Farmakognozija

| — | Zakonodaja in, kjer je to primerno, poklicna etika. |
| --- | --- |

—

Zakonodaja in, kjer je to primerno, poklicna etika.

Ravnovesje med teoretičnim in praktičnim usposabljanjem pri vsakem učnem predmetu mora dati teoriji tak pomen, da se ohrani univerzitetni značaj usposabljanja.

5.6.2   Dokazila o formalnih kvalifikacijah farmacevtov

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Potrdilo, priloženo diplomi | Referenčni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universités |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Potrdilo, priloženo diplomi

Referenčni datum

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1. oktober 1987

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

1. maj 2004

Danmark

Bevis for bestået farmaceutisk kandidateksamen

Danmarks Farmaceutiske Højskole

1. oktober 1987

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1. oktober 1987

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Tartu Ülikool

1. maj 2004

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1. oktober 1987

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

1. oktober 1987

France

| — | Diplôme d'Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de pharmacien

| — | Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

Universités

1. oktober 1987

Ireland

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1. oktober 1987

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1. november 1993

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1. maj 2004

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1. maj 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1. maj 2004

Luxembourg

Diplôme d'Etat de pharmacien

Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

1. oktober 1987

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, röv: mag. Pharm)

EG Egyetem

1. maj 2004

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita’ ta' Malta

1. maj 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1. oktober 1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Bundesministerium für Arbeit, Gesundheit und Soziales

1. oktober 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1. maj 2004

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Universidades

1. oktober 1987

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv „magister farmacije/magistra farmacije“

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1. maj 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „magister farmácie“ („Mgr.“)

Vysoká škola

1. maj 2004

Suomi/ Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

1. oktober 1994

Sverige

Apotekarexamen

Uppsala universitet

1. oktober 1994

United Kingdom

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1. oktober 1987

V.7.   ARHITEKT

5.7.1   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za arhitekte, priznanih v skladu s členom 46

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah | Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah | Referenčno študijsko leto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Organ, ki podeljuje dokazila o kvalifikacijah

Potrdilo, priloženo dokazilom o kvalifikacijah

Referenčno študijsko leto

België/ Belgique/ Belgien

1.

Architect/Architecte

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

6.

„Faculté Polytechnique“ van Mons

1988/1989

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 6. | Ingénieur-civil — architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil — architecte

| 1. | Ecoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Ecoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Ecoles Saint-Luc

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (16) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (16)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα αρχιτέκτονα — μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad Politécnica de Cataluña, Escuelas Técnicas Superiores de Arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Cataluña, Escuelas Técnicas Superiores de Arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad Politécnica de Madrid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid;

| — | Universidad Politécnica de Las Palmas, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Las Palmas, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad Politécnica de Valencia, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Valencia, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Pamplona;

| — | Universidad de Alcalá de Henares, Escuela Politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, Escuela Politécnica de Alcalá de Henares;

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, Centro Politécnico Superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, Centro Politécnico Superior de Villanueva de la Cañada;

| — | Universidad de Alicante, Escuela Politécnica Superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, Escuela Politécnica Superior de Alicante;

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

| — | Universidad de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Barcelona;

| — | Universidad Ramón Llull, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Salle;

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, Centro de Estudios Integrados de Arquitectura de Segovia; |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, Centro de Estudios Integrados de Arquitectura de Segovia;

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1988/1989

1999/2000

1999/2000

1997/1998

1998/1999

1999/2000

1998/1999

1999/2000

1994/1995

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)
  (Previously, until 2002 - Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

(Previously, until 2002 - Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
  (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

| — | Laurea in architettura |
| --- | --- |

—

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

| — | Laurea in ingegneria edile — architettura |
| --- | --- |

—

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma„La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma„La Sapienza“

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

| — | Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Laurea specialistica in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

1999/2000

2003/2004

2004/2005

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/92

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu /Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu /Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors
  tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors

tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  1. januar 1983.

(2)  1. januar 1983.

(3)  1. avgust 1987, razen za osebe, ki so začele z usposabljanjem pred tem datumom.

(4)  31. december 1971.

(5)  31. oktober 1999.

(6)  Dokazila o kvalifikacijah se več ne podeljujejo za usposabljanje, ki se je začelo po 5. marcu 1982.

(7)  9. julij 1984.

(8)  3. december 1971.

(9)  31. oktober 1993.

(10)  Dokazila o kvalifikacijah se več ne podeljujejo za usposabljanje, ki se je začelo po 5. marcu 1982.

(11)  8. julij 1984.

(12)  1. januar 1983, razen za osebe, ki so začele usposabljanje pred tem dnevom in ga zaključile pred koncem leta 1988.

(13)  31. december 1994.

(14)  1 januar 1983.

(15)  Usposabljanje vodi do podelitve dokazila o formalnih kvalifikacijah za specialista v dentalni, oralni in maksilofacialni kirurgiji (osnovno medicinsko in zobozdravstveno usposabljanje) predvideva zaključek in potrditev osnovnih medicinskih študij (člen 24) in, poleg tega, zaključek in potrditev osnovnih dentalnih študij (člen 34).

(16)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

---

PRILOGA VI

Pridobljene pravice, ki se uporabljajo za poklice, priznane na podlagi usklajevanja minimalnih pogojev usposobljenosti

6.   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za arhitekte, ki uporabljajo uveljavljene pravice, pridobljene v skladu s členom 49(1)

| Država | Dokazila o formalnih kvalifikacijah | Referenčno študijsko leto |
| --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | diplome, podeljene na visokih državnih šolah za arhitekturo ali na visokošolskih državnih zavodih za arhitekturo (architecte-architect), |

Država

Dokazila o formalnih kvalifikacijah

Referenčno študijsko leto

België/Belgique/Belgien

—

diplome, podeljene na visokih državnih šolah za arhitekturo ali na visokošolskih državnih zavodih za arhitekturo (architecte-architect),

| — | diplome, podeljene na Visoki šoli za arhitekturo pokrajine Hasselt (architect), |
| --- | --- |

—

diplome, podeljene na Visoki šoli za arhitekturo pokrajine Hasselt (architect),

| — | diplome, podeljene na Kraljevi akademiji likovnih umetnosti (architecte-architect), |
| --- | --- |

—

diplome, podeljene na Kraljevi akademiji likovnih umetnosti (architecte-architect),

| — | diplome, podeljene v „écoles Saint-Luc“ (architecte-architect), |
| --- | --- |

—

diplome, podeljene v „écoles Saint-Luc“ (architecte-architect),

| — | univerzitetne diplome gradbenega inženirstva, s potrdilom o opravljenem pripravništvu, ki ga podeli združenje arhitektov in daje imetniku pravico do poklicnega naziva arhitekt (architecte-architect), |
| --- | --- |

—

univerzitetne diplome gradbenega inženirstva, s potrdilom o opravljenem pripravništvu, ki ga podeli združenje arhitektov in daje imetniku pravico do poklicnega naziva arhitekt (architecte-architect),

| — | diplome iz arhitekture, ki jih podeljuje centralna ali državna izpitna komisija za arhitekturo (architecte-architect), |
| --- | --- |

—

diplome iz arhitekture, ki jih podeljuje centralna ali državna izpitna komisija za arhitekturo (architecte-architect),

| — | diplome iz gradbenega inženirstva/arhitekture in iz arhitekture/gradbenega inženirstva, ki jih podeljujejo fakultete uporabnih znanosti in Politehnična fakulteta v Monsu (ingénieur-architecte, ingenieur-architect); |
| --- | --- |

—

diplome iz gradbenega inženirstva/arhitekture in iz arhitekture/gradbenega inženirstva, ki jih podeljujejo fakultete uporabnih znanosti in Politehnična fakulteta v Monsu (ingénieur-architecte, ingenieur-architect);

1987/1988

Česká republika

| — | diplome, ki so jih podeljevale fakultete České vysoké učení technické (Češka tehnična univerza v Pragi):






  — | Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství (Fakulteta za arhitekturo in gradbeništvo) (do 1951), |
| --- | --- | --- |

—

diplome, ki so jih podeljevale fakultete České vysoké učení technické (Češka tehnična univerza v Pragi):

—

Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství (Fakulteta za arhitekturo in gradbeništvo) (do 1951),

| — | Fakulta architektury a pozemního stavitelství (Fakulteta za arhitekturo in gradbeništvo) (od 1951 do 1960), |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury a pozemního stavitelství (Fakulteta za arhitekturo in gradbeništvo) (od 1951 do 1960),

| — | Fakulta stavební (Fakulteta za gradbeno inženirstvo) (od 1960), študijske smeri: gradbeništvo in konstrukcije, gradbeništvo, gradbeništvo in arhitektura, arhitektura (vključno z urbanizmom in urejanjem prostora), gradbeništvo nizkih gradenj in gradbeništvo za industrijsko in kmetijsko proizvodnjo oziroma študijska smer za gradbenega inženirja na področju študija gradbeništva in arhitekture, |
| --- | --- |

—

Fakulta stavební (Fakulteta za gradbeno inženirstvo) (od 1960), študijske smeri: gradbeništvo in konstrukcije, gradbeništvo, gradbeništvo in arhitektura, arhitektura (vključno z urbanizmom in urejanjem prostora), gradbeništvo nizkih gradenj in gradbeništvo za industrijsko in kmetijsko proizvodnjo oziroma študijska smer za gradbenega inženirja na področju študija gradbeništva in arhitekture,

| — | „Fakulta architektury“ (Fakulteta za arhitekturo) (od 1976), študijske smeri: arhitektura, urbanizem in urejanje prostora oziroma študijske smeri: arhitektura in urbano načrtovanje na študijskih smereh: arhitektura, teorija arhitekturnega oblikovanja, urbanizem in prostorsko načrtovanje, zgodovina arhitekture in rekonstrukcija zgodovinskih spomenikov, ali arhitektura in gradbeništvo, |
| --- | --- |

—

„Fakulta architektury“ (Fakulteta za arhitekturo) (od 1976), študijske smeri: arhitektura, urbanizem in urejanje prostora oziroma študijske smeri: arhitektura in urbano načrtovanje na študijskih smereh: arhitektura, teorija arhitekturnega oblikovanja, urbanizem in prostorsko načrtovanje, zgodovina arhitekture in rekonstrukcija zgodovinskih spomenikov, ali arhitektura in gradbeništvo,

| — | diplome, ki jih je na področju arhitekture in gradbeništva podeljevala „Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše“ (do 1951), |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih je na področju arhitekture in gradbeništva podeljevala „Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše“ (do 1951),

| — | diplome, ki jih je na področju arhitekture in gradbeništva podeljevala „Vysoká škola stavitelství v Brně“ (od 1951 do 1956), |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih je na področju arhitekture in gradbeništva podeljevala „Vysoká škola stavitelství v Brně“ (od 1951 do 1956),

| — | diplome, ki jih podeljujejo „Vysoké učení technické v Brně“, „Fakulta architektury“ (Fakulteta za arhitekturo) (od 1956) za študijsko smer arhitektura in urbanizem ali „Fakulta stavební“ (Fakulteta za gradbeno inženirstvo) (od 1956) za študijsko smer gradbeništvo, |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljujejo „Vysoké učení technické v Brně“, „Fakulta architektury“ (Fakulteta za arhitekturo) (od 1956) za študijsko smer arhitektura in urbanizem ali „Fakulta stavební“ (Fakulteta za gradbeno inženirstvo) (od 1956) za študijsko smer gradbeništvo,

| — | diplome, ki jih podeljujeta „Vysoká škola báňská — Technická univerzita Ostrava“, „Fakulta stavební“ (Fakulteta za gradbeno inženirstvo) (od 1997) na študijskih smereh konstrukcije in arhitektura ali na študijski smeri nizkih gradenj, |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljujeta „Vysoká škola báňská — Technická univerzita Ostrava“, „Fakulta stavební“ (Fakulteta za gradbeno inženirstvo) (od 1997) na študijskih smereh konstrukcije in arhitektura ali na študijski smeri nizkih gradenj,

| — | diplome, ki jih podeljujeta „Technická univerzita v Liberci“, „Fakulta architektury“ (Fakulteta za arhitekturo) (od 1994) na študijskem programu arhitekture in urbanizma na študijski smeri arhitekture, |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljujeta „Technická univerzita v Liberci“, „Fakulta architektury“ (Fakulteta za arhitekturo) (od 1994) na študijskem programu arhitekture in urbanizma na študijski smeri arhitekture,

| — | diplome, ki jih podeljuje „Akademie výtvarných umění v Praze“ na študijskem programu umetnosti na študijski smeri arhitekturno oblikovanje, |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljuje „Akademie výtvarných umění v Praze“ na študijskem programu umetnosti na študijski smeri arhitekturno oblikovanje,

| — | diplome, ki jih podeljuje „Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze“ na študijskem programu umetnosti na študijski smeri arhitektura, |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljuje „Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze“ na študijskem programu umetnosti na študijski smeri arhitektura,

| — | potrdilo, ki ga podeljuje „Česká komora architektů“ brez kakršne koli specifikacije področja oziroma področja gradbeništva; |
| --- | --- |

—

potrdilo, ki ga podeljuje „Česká komora architektů“ brez kakršne koli specifikacije področja oziroma področja gradbeništva;

2006/2007

Danmark

| — | diplome, ki jih podeljujeta državni šoli za arhitekturo v Kobenhavnu in Aarhusu (arhitekt), |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljujeta državni šoli za arhitekturo v Kobenhavnu in Aarhusu (arhitekt),

| — | potrdilo o registraciji, ki ga izda svet arhitektov na podlagi Zakona št. 202 z dne 28. maja 1975 (registreret arkitekt), |
| --- | --- |

—

potrdilo o registraciji, ki ga izda svet arhitektov na podlagi Zakona št. 202 z dne 28. maja 1975 (registreret arkitekt),

| — | diplome z Visoke šole za gradbeništvo (bygningskonstruktoer), ki jih spremlja potrdilo pristojnih oblasti, da je oseba opravila preizkus formalne izobrazbe, ki vsebuje upoštevanje načrtov, ki jih je pripravil in izvedel kandidat, potem ko je vsaj 6 let učinkovito opravljal dejavnosti, omenjene v členu 48 te direktive; |
| --- | --- |

—

diplome z Visoke šole za gradbeništvo (bygningskonstruktoer), ki jih spremlja potrdilo pristojnih oblasti, da je oseba opravila preizkus formalne izobrazbe, ki vsebuje upoštevanje načrtov, ki jih je pripravil in izvedel kandidat, potem ko je vsaj 6 let učinkovito opravljal dejavnosti, omenjene v členu 48 te direktive;

1987/1988

Deutschland

| — | diplome, ki jih podeljujejo visoke šole upodabljajočih umetnosti (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK)), |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljujejo visoke šole upodabljajočih umetnosti (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK)),

| — | diplome, ki jih podeljujejo oddelki za arhitekturo (Architektur/Hochbau) na „Technische Hochschulen“, na tehniških univerzah, univerzah in na „Gesamthochschulen“, če so ti zavodi združeni v „Gesamthochschulen“ (Dipl.-Ing. in vsak drug naziv, ki se za diplomante lahko določi pozneje), |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljujejo oddelki za arhitekturo (Architektur/Hochbau) na „Technische Hochschulen“, na tehniških univerzah, univerzah in na „Gesamthochschulen“, če so ti zavodi združeni v „Gesamthochschulen“ (Dipl.-Ing. in vsak drug naziv, ki se za diplomante lahko določi pozneje),

| — | diplome, ki jih podeljujejo oddelki za arhitekturo (Architektur/Hochbau) na „Fachhochschulen“ in oddelki za arhitekturo (Architektur/Hochbau) na „Gesamthochschulen“, če so ti zavodi povezani v „Gesamthochschulen“, ki jih, če traja študij manj kot štiri, vendar najmanj tri leta, spremlja potrdilo, ki potrjuje štiriletne poklicne izkušnje v Zvezni republiki Nemčiji in ga izda strokovno telo v skladu z drugim pododstavkom člena 47(1) (Ingenieur grad. in kakršen koli drug naziv, ki se ga določi za diplomante pozneje), |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljujejo oddelki za arhitekturo (Architektur/Hochbau) na „Fachhochschulen“ in oddelki za arhitekturo (Architektur/Hochbau) na „Gesamthochschulen“, če so ti zavodi povezani v „Gesamthochschulen“, ki jih, če traja študij manj kot štiri, vendar najmanj tri leta, spremlja potrdilo, ki potrjuje štiriletne poklicne izkušnje v Zvezni republiki Nemčiji in ga izda strokovno telo v skladu z drugim pododstavkom člena 47(1) (Ingenieur grad. in kakršen koli drug naziv, ki se ga določi za diplomante pozneje),

| — | diplome (Prüfungszeugnisse), podeljene pred 1. januarjem 1973 v oddelkih za arhitekturo na „Ingenieurschulen“ in „Werkkunstschulen“, ki jih spremlja potrdilo pristojnih oblasti, da je oseba opravila preizkus formalne izobrazbe, ki vsebuje upoštevanje načrtov, ki jih je pripravil in izvedel kandidat, potem ko je vsaj 6 let učinkovito opravljal dejavnosti, omenjene v členu 48 te direktive; |
| --- | --- |

—

diplome (Prüfungszeugnisse), podeljene pred 1. januarjem 1973 v oddelkih za arhitekturo na „Ingenieurschulen“ in „Werkkunstschulen“, ki jih spremlja potrdilo pristojnih oblasti, da je oseba opravila preizkus formalne izobrazbe, ki vsebuje upoštevanje načrtov, ki jih je pripravil in izvedel kandidat, potem ko je vsaj 6 let učinkovito opravljal dejavnosti, omenjene v členu 48 te direktive;

1987/1988

Eesti

| — | diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996. aastast (diploma iz arhitekture, ki jo podeljuje Fakulteta za arhitekturo na estonski Akademiji za umetnost od 1996), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989 — 1995 (ki jo je podeljevala Univerza za umetnost v Talinu med letoma 1989 in 1995), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951 — 1988 (ki jih je podeljeval Državni inštitut za znanost Estonske SSR med letoma 1951 in 1988); |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996. aastast (diploma iz arhitekture, ki jo podeljuje Fakulteta za arhitekturo na estonski Akademiji za umetnost od 1996), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989 — 1995 (ki jo je podeljevala Univerza za umetnost v Talinu med letoma 1989 in 1995), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951 — 1988 (ki jih je podeljeval Državni inštitut za znanost Estonske SSR med letoma 1951 in 1988);

2006/2007

Eλλάς

| — | diplome inženir/arhitekt, ki jih podeljujejo na atenski Metsovion Polytechnion, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju, |
| --- | --- |

—

diplome inženir/arhitekt, ki jih podeljujejo na atenski Metsovion Polytechnion, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju,

| — | diplome inženir/arhitekt, ki jih podeljujejo na Aristotelion Panepistimion v Solunu, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju, |
| --- | --- |

—

diplome inženir/arhitekt, ki jih podeljujejo na Aristotelion Panepistimion v Solunu, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju,

| — | diplome inženir/gradbeni inženir, ki jih podeljujejo na atenski Metsovion Polytechnion, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju, |
| --- | --- |

—

diplome inženir/gradbeni inženir, ki jih podeljujejo na atenski Metsovion Polytechnion, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju,

| — | diplome inženir/gradbeni inženir, ki jih podeljujejo na solunski Aristotelion Panepistimion, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju, |
| --- | --- |

—

diplome inženir/gradbeni inženir, ki jih podeljujejo na solunski Aristotelion Panepistimion, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju,

| — | diplome inženir/gradbeni inženir, ki jih podeljujejo na Panepistimion Thrakis, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju, |
| --- | --- |

—

diplome inženir/gradbeni inženir, ki jih podeljujejo na Panepistimion Thrakis, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju,

| — | diplome inženir/gradbeni inženir, ki jih podeljujejo na Panepistimion Patron, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju; |
| --- | --- |

—

diplome inženir/gradbeni inženir, ki jih podeljujejo na Panepistimion Patron, skupaj s potrdilom Grške tehniške zbornice, ki omogočajo opravljanje dejavnosti na arhitekturnem področju;

1987/1988

España

uradna poklicna izobrazba arhitekta (título oficial de arquitecto), ki jo podeljujejo Ministrstvo za šolstvo in znanost ali univerze;

1987/1988

France

| — | vladne diplome iz arhitekture, ki jih je do leta 1959 podeljevalo Ministrstvo za šolstvo in pozneje Ministrstvo za kulturo (architecte DPLG), |
| --- | --- |

—

vladne diplome iz arhitekture, ki jih je do leta 1959 podeljevalo Ministrstvo za šolstvo in pozneje Ministrstvo za kulturo (architecte DPLG),

| — | diplome, ki jih podeljuje Ecole spéciale d'architecture (architecte DESA), |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljuje Ecole spéciale d'architecture (architecte DESA),

| — | diplome, ki jih podeljuje Ecole nationale supérieure des Arts et Industries de Strasbourg od leta 1995 (prej Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg), oddelek za arhitekturo (architecte ENSAIS); |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljuje Ecole nationale supérieure des Arts et Industries de Strasbourg od leta 1995 (prej Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg), oddelek za arhitekturo (architecte ENSAIS);

1987/1988

Ireland

| — | diploma Bachelor of Architecture, ki jo podeljuje Irska državna univerza diplomantom arhitekture na University College (Visoki šoli) v Dublinu (B Arch.) (NUI), |
| --- | --- |

—

diploma Bachelor of Architecture, ki jo podeljuje Irska državna univerza diplomantom arhitekture na University College (Visoki šoli) v Dublinu (B Arch.) (NUI),

| — | diploma iz arhitekture, ki jo podeli College of Technology, Bolton Street (Visoka tehniška šola) v Dublinu (Dipl. Arch.), |
| --- | --- |

—

diploma iz arhitekture, ki jo podeli College of Technology, Bolton Street (Visoka tehniška šola) v Dublinu (Dipl. Arch.),

| — | potrdilo o pridruženem članstvu v Royal Institute of Architects of Ireland (Kraljevi inštitut irskih arhitektov) (ARIAI), |
| --- | --- |

—

potrdilo o pridruženem članstvu v Royal Institute of Architects of Ireland (Kraljevi inštitut irskih arhitektov) (ARIAI),

| — | potrdilo o članstvu v Royal Institute of Architects of Ireland (MRIAI); |
| --- | --- |

—

potrdilo o članstvu v Royal Institute of Architects of Ireland (MRIAI);

1987/1988

Italia

| — | diplome „laurea in architettura“, ki jih podeljujejo univerze, politehnični in visokošolski zavodi v Benetkah in Reggio Calabrii, skupaj z diplomami, ki imetniku omogočajo samostojno opravljanje poklica arhitekta, in jih podeli minister za šolstvo, potem ko kandidat pred pristojno komisijo opravi državni izpit, ki mu omogoča samostojno opravljanje poklica arhitekta (dott. Architetto), |
| --- | --- |

—

diplome „laurea in architettura“, ki jih podeljujejo univerze, politehnični in visokošolski zavodi v Benetkah in Reggio Calabrii, skupaj z diplomami, ki imetniku omogočajo samostojno opravljanje poklica arhitekta, in jih podeli minister za šolstvo, potem ko kandidat pred pristojno komisijo opravi državni izpit, ki mu omogoča samostojno opravljanje poklica arhitekta (dott. Architetto),

| — | diplome „laurea in ingegneria“ iz gradbeništva („sezione costenzione civile“), ki jih podeljujejo univerze in visoke šole za tehnične vede, skupaj z diplomo, ki imetniku omogočajo samostojno opravljanje poklica arhitekta in jo podeljuje minister za šolstvo, potem ko kandidat pred pristojno komisijo opravi državni izpit, ki mu omogoča samostojno opravljanje poklica (dott. Ing. Architetto ali dott. Ing. in ingegneria civile); |
| --- | --- |

—

diplome „laurea in ingegneria“ iz gradbeništva („sezione costenzione civile“), ki jih podeljujejo univerze in visoke šole za tehnične vede, skupaj z diplomo, ki imetniku omogočajo samostojno opravljanje poklica arhitekta in jo podeljuje minister za šolstvo, potem ko kandidat pred pristojno komisijo opravi državni izpit, ki mu omogoča samostojno opravljanje poklica (dott. Ing. Architetto ali dott. Ing. in ingegneria civile);

1987/1988

Κύπρος

| — | Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (potrdilo o registraciji v registru arhitektov, ki ga izda Znanstvena in tehnična zbornica na Cipru (ETEK)); |
| --- | --- |

—

Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (potrdilo o registraciji v registru arhitektov, ki ga izda Znanstvena in tehnična zbornica na Cipru (ETEK));

2006/2007

Latvija

| — | „Arhitekta diploms“ ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa līdz 1958. gadam, Rīgas Politehniskā Institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958 gada līdz 1991. gadam, Rīgas Tehniskās Universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un „Arhitekta prakses sertifikāts“, ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība („diploma iz arhitekture“, ki jo podeljuje Oddelek za arhitekturo Fakultete za gradbeno inženirstvo Latvijske državne Univerze do leta 1958, Oddelek za arhitekturo Fakultete za gradbeno inženirstvo Politehničnega inštituta v Rigi v letih 1958 — 1991, Fakulteta za arhitekturo Tehnične univerze v Rigi od leta 1991 in 1992, in potrdilo o vpisu, ki ga izda Zveza arhitektov Latvije); |
| --- | --- |

—

„Arhitekta diploms“ ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa līdz 1958. gadam, Rīgas Politehniskā Institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958 gada līdz 1991. gadam, Rīgas Tehniskās Universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un „Arhitekta prakses sertifikāts“, ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība („diploma iz arhitekture“, ki jo podeljuje Oddelek za arhitekturo Fakultete za gradbeno inženirstvo Latvijske državne Univerze do leta 1958, Oddelek za arhitekturo Fakultete za gradbeno inženirstvo Politehničnega inštituta v Rigi v letih 1958 — 1991, Fakulteta za arhitekturo Tehnične univerze v Rigi od leta 1991 in 1992, in potrdilo o vpisu, ki ga izda Zveza arhitektov Latvije);

2006/2007

Lietuva

| — | diplome arhitekt inženir/arhitekt, ki jih je do leta 1969 podeljeval Kauno politechnikos institutas (inžinierius architektas/architektas), |
| --- | --- |

—

diplome arhitekt inženir/arhitekt, ki jih je do leta 1969 podeljeval Kauno politechnikos institutas (inžinierius architektas/architektas),

| — | diplome arhitekt/diplomirani arhitekt/magister arhitekture, ki jih je do leta 1990 podeljeval Vilnius inžinerinis statybos institutas, do leta 1996 Vilniaus technikos universitetas, od leta 1996 Vilnius Gedimino technikos universitetas (architektas/architektūros bakalauras/architektūros magistras), |
| --- | --- |

—

diplome arhitekt/diplomirani arhitekt/magister arhitekture, ki jih je do leta 1990 podeljeval Vilnius inžinerinis statybos institutas, do leta 1996 Vilniaus technikos universitetas, od leta 1996 Vilnius Gedimino technikos universitetas (architektas/architektūros bakalauras/architektūros magistras),

| — | diplome za specializante, ki so končali izobraževalni program arhitekture/diplomirani arhitekt/magister arhitekture, ki jih je do leta 1991 podeljeval LTSR Valstybinis dailës institutas; od leta 1990 Vilniaus dailės akademija (architektūros kursas/architektūros bakalauras/architektūros magistras), |
| --- | --- |

—

diplome za specializante, ki so končali izobraževalni program arhitekture/diplomirani arhitekt/magister arhitekture, ki jih je do leta 1991 podeljeval LTSR Valstybinis dailës institutas; od leta 1990 Vilniaus dailės akademija (architektūros kursas/architektūros bakalauras/architektūros magistras),

| — | diplome diplomirani arhitekt/magister arhitekture, ki jih je od leta 1997 podeljeval Kauno technologijos universitetas (architektūros bakalauras/architektūros magistras). |
| --- | --- |

—

diplome diplomirani arhitekt/magister arhitekture, ki jih je od leta 1997 podeljeval Kauno technologijos universitetas (architektūros bakalauras/architektūros magistras).

Vsem tem diplomam mora biti priloženo potrdilo potrditvene komisije, ki omogoči opravljanje dejavnosti v arhitekturi (Certified Architect/Atestuotas architektas);

2006/2007

Magyarország

| — | diploma „okleveles építészmérnök“ (diploma iz arhitekture, magister znanosti iz arhitekture), ki jo podeljujejo univerze, |
| --- | --- |

—

diploma „okleveles építészmérnök“ (diploma iz arhitekture, magister znanosti iz arhitekture), ki jo podeljujejo univerze,

| — | diploma „okleveles építész tervező művész“ (diploma magisterija znanosti iz arhitekture in gradbeništva), ki jo podeljujejo univerze; |
| --- | --- |

—

diploma „okleveles építész tervező művész“ (diploma magisterija znanosti iz arhitekture in gradbeništva), ki jo podeljujejo univerze;

2006/2007

Malta

| — | Perit: Lawrja ta' Perit, ki jo podeljuje Universita’ ta' Malta, s katero se pridobi upravičenje za vpis kot Perit; |
| --- | --- |

—

Perit: Lawrja ta' Perit, ki jo podeljuje Universita’ ta' Malta, s katero se pridobi upravičenje za vpis kot Perit;

2006/2007

Nederland

| — | spričevala, ki jih izdajo oddelki za arhitekturo tehniških visokih šol iz Delfta ali Eindhovna in potrjujejo, da je imetnik opravil diplomski izpit iz arhitekture (bouwkundig ingenieur), |
| --- | --- |

—

spričevala, ki jih izdajo oddelki za arhitekturo tehniških visokih šol iz Delfta ali Eindhovna in potrjujejo, da je imetnik opravil diplomski izpit iz arhitekture (bouwkundig ingenieur),

| — | diplome, ki jih podeljujejo državno priznane akademije za arhitekturo (architect), |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljujejo državno priznane akademije za arhitekturo (architect),

| — | diplome, ki so jih do leta 1971 podeljevale nekdanje šole za arhitekturo (Hoger Bouwkunstonderricht) (architect HBO), |
| --- | --- |

—

diplome, ki so jih do leta 1971 podeljevale nekdanje šole za arhitekturo (Hoger Bouwkunstonderricht) (architect HBO),

| — | diplome, ki so jih do leta 1970 podeljevale nekdanje visoke šole za arhitekturo (voortgezet Bouwkunstonderricht) (architect VBO), |
| --- | --- |

—

diplome, ki so jih do leta 1970 podeljevale nekdanje visoke šole za arhitekturo (voortgezet Bouwkunstonderricht) (architect VBO),

| — | spričevala, ki dokazujejo, da je oseba opravila izpit, ki ga pripravi svet arhitektov pri „Bond van Nederlandse Architecten“ (Red nizozemskih arhitektov, BNA) (architect), |
| --- | --- |

—

spričevala, ki dokazujejo, da je oseba opravila izpit, ki ga pripravi svet arhitektov pri „Bond van Nederlandse Architecten“ (Red nizozemskih arhitektov, BNA) (architect),

| — | diploma „Stichting Instituut voor Architectuur“ (fondacija „Inštitut za arhitekturo“) (IVA), podeljena po končanem študiju, ki ga organizira ta fondacija in traja najmanj štiri leta (architect), skupaj s potrdilom pristojnega organa, da je oseba opravila preizkus formalne izobrazbe, ki vsebuje upoštevanje načrtov, ki jih je pripravil in izvedel kandidat, potem ko je vsaj 6 let učinkovito opravljal dejavnosti, omenjene v členu 44 te direktive, |
| --- | --- |

—

diploma „Stichting Instituut voor Architectuur“ (fondacija „Inštitut za arhitekturo“) (IVA), podeljena po končanem študiju, ki ga organizira ta fondacija in traja najmanj štiri leta (architect), skupaj s potrdilom pristojnega organa, da je oseba opravila preizkus formalne izobrazbe, ki vsebuje upoštevanje načrtov, ki jih je pripravil in izvedel kandidat, potem ko je vsaj 6 let učinkovito opravljal dejavnosti, omenjene v členu 44 te direktive,

| — | potrdilo, ki ga izda pristojni organ in potrjuje, da je oseba pred uveljavitvijo te direktive opravila diplomski izpit za „Kandidaat in de bouwkunde“ na tehniški visoki šoli v Delftu ali Eindhovnu in da je v obdobju najmanj petih let tik pred uveljavitvijo te direktive opravljala arhitekturne dejavnosti, katerih narava in pomen v skladu z nizozemskimi zahtevami zagotavljata, da je sposobna opravljati te dejavnosti (architect), |
| --- | --- |

—

potrdilo, ki ga izda pristojni organ in potrjuje, da je oseba pred uveljavitvijo te direktive opravila diplomski izpit za „Kandidaat in de bouwkunde“ na tehniški visoki šoli v Delftu ali Eindhovnu in da je v obdobju najmanj petih let tik pred uveljavitvijo te direktive opravljala arhitekturne dejavnosti, katerih narava in pomen v skladu z nizozemskimi zahtevami zagotavljata, da je sposobna opravljati te dejavnosti (architect),

| — | potrdilo, ki ga pristojna oblast izda le osebam, ki so dopolnile štirideseto leto pred 5. avgustom 1985, in potrjuje, da so v obdobju najmanj petih let tik pred tem datumom opravljale arhitekturne dejavnosti, katerih narava in pomen v skladu z nizozemskimi zahtevami zagotavljata, da so sposobne opravljati te dejavnosti (architect), |
| --- | --- |

—

potrdilo, ki ga pristojna oblast izda le osebam, ki so dopolnile štirideseto leto pred 5. avgustom 1985, in potrjuje, da so v obdobju najmanj petih let tik pred tem datumom opravljale arhitekturne dejavnosti, katerih narava in pomen v skladu z nizozemskimi zahtevami zagotavljata, da so sposobne opravljati te dejavnosti (architect),

| — | od dneva uveljavitve nizozemskih zakonov in predpisov, ki urejajo začetek opravljanja in opravljanje arhitekturnih dejavnosti pod poklicnim nazivom arhitekt, potrdil iz sedme in osme alinee ni treba več priznavati, če po teh določbah ne dovoljujejo začetka opravljanja dejavnosti pod poklicnim nazivom arhitekt; |
| --- | --- |

—

od dneva uveljavitve nizozemskih zakonov in predpisov, ki urejajo začetek opravljanja in opravljanje arhitekturnih dejavnosti pod poklicnim nazivom arhitekt, potrdil iz sedme in osme alinee ni treba več priznavati, če po teh določbah ne dovoljujejo začetka opravljanja dejavnosti pod poklicnim nazivom arhitekt;

1987/1988

Österreich

| — | diplome, podeljene na univerzah za tehnologijo na Dunaju in Gradcu in na univerzi v Innsbrucku, na Fakulteti za gradbeništvo („Bauingenieurwesen“) in arhitekturo („Architektur“), na študijskem programu arhitekture, gradbeništva („Bauingenieurwesen“), visoke gradnje („Hochbau“ in „Wirtschaftsingenieurwesen — Bauwesen“), |
| --- | --- |

—

diplome, podeljene na univerzah za tehnologijo na Dunaju in Gradcu in na univerzi v Innsbrucku, na Fakulteti za gradbeništvo („Bauingenieurwesen“) in arhitekturo („Architektur“), na študijskem programu arhitekture, gradbeništva („Bauingenieurwesen“), visoke gradnje („Hochbau“ in „Wirtschaftsingenieurwesen — Bauwesen“),

| — | diplome, podeljene na Univerzi za „Bodenkultur“ na študijskem programu „Kulturtechnik und Wasserwirtschaft“, |
| --- | --- |

—

diplome, podeljene na Univerzi za „Bodenkultur“ na študijskem programu „Kulturtechnik und Wasserwirtschaft“,

| — | diplome, podeljene na Univerzi za uporabne umetnosti na Dunaju, za študij arhitekture, |
| --- | --- |

—

diplome, podeljene na Univerzi za uporabne umetnosti na Dunaju, za študij arhitekture,

| — | diplome, podeljene na Akademiji za likovno umetnost na Dunaju, za študij arhitekture, |
| --- | --- |

—

diplome, podeljene na Akademiji za likovno umetnost na Dunaju, za študij arhitekture,

| — | diplome pooblaščenih inženirjev (Ing.), podeljene na visokih tehničnih šolah ali visokih gradbenih šolah z licenco „Baumeister“, ki potrjuje vsaj šest let strokovnih izkušenj v Avstriji in opravljen izpit, |
| --- | --- |

—

diplome pooblaščenih inženirjev (Ing.), podeljene na visokih tehničnih šolah ali visokih gradbenih šolah z licenco „Baumeister“, ki potrjuje vsaj šest let strokovnih izkušenj v Avstriji in opravljen izpit,

| — | diplome, podeljene na Univerzi za umetniško in industrijsko usposabljanje v Linzu, za študij arhitekture, |
| --- | --- |

—

diplome, podeljene na Univerzi za umetniško in industrijsko usposabljanje v Linzu, za študij arhitekture,

| — | potrdila o izobrazbi gradbenega inženirja ali gradbenega svetovalca v gradbeništvu („Hochbau“, „Bauwesen“, „Wirtschaftsingenieurwesen — Bauwesen“, „Kulturtechnik und Wasserwirtschaft“) v skladu z zakonom o civilnih tehnikih (Ziviltechnikergesetz, BGBl. No 156/1994); |
| --- | --- |

—

potrdila o izobrazbi gradbenega inženirja ali gradbenega svetovalca v gradbeništvu („Hochbau“, „Bauwesen“, „Wirtschaftsingenieurwesen — Bauwesen“, „Kulturtechnik und Wasserwirtschaft“) v skladu z zakonom o civilnih tehnikih (Ziviltechnikergesetz, BGBl. No 156/1994);

1997/1998

Polska

Diplome, ki jih podeljujejo fakultete za arhitekturo:

| — | Univerza za tehnologijo v Varšavi, Fakulteta za arhitekturo v Varšavi (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt (od 1945 do 1948, naziv: inżynier architekt, magister nauk technicznych; od 1951 do 1956, naziv: inżynier architekt; od 1954 do 1957, 2. stopnja, naziv: inżyniera magistra architektury; od 1957 do 1959, naziv: inżyniera magistra architektury; od 1959 do 1964: naziv: magistra inżyniera architektury; od 1964 do 1982, naziv: magistra inżyniera architekta; od 1983 do 1990, naziv: magister inżynier architekt; od 1991 naziv: magistra inżyniera architekta), |
| --- | --- |

—

Univerza za tehnologijo v Varšavi, Fakulteta za arhitekturo v Varšavi (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt (od 1945 do 1948, naziv: inżynier architekt, magister nauk technicznych; od 1951 do 1956, naziv: inżynier architekt; od 1954 do 1957, 2. stopnja, naziv: inżyniera magistra architektury; od 1957 do 1959, naziv: inżyniera magistra architektury; od 1959 do 1964: naziv: magistra inżyniera architektury; od 1964 do 1982, naziv: magistra inżyniera architekta; od 1983 do 1990, naziv: magister inżynier architekt; od 1991 naziv: magistra inżyniera architekta),

| — | Univerza za tehnologijo v Krakovu, Fakulteta za arhitekturo v Krakówu (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: magister inżynier architekt (od 1945 od 1953 Univerza za rudarstvo in metalurgijo, Politehnična fakulteta za arhitekturo — Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury), |
| --- | --- |

—

Univerza za tehnologijo v Krakovu, Fakulteta za arhitekturo v Krakówu (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: magister inżynier architekt (od 1945 od 1953 Univerza za rudarstvo in metalurgijo, Politehnična fakulteta za arhitekturo — Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury),

| — | Univerza za tehnologijo v Wrocławu, Fakulteta za arhitekturo v Wrocławu (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: inżynier architekt, magister nauk technicznych; magister inżynier architektury; magister inżynier architekt (od 1949 do 1964, naziv: inżynier architekt, magister nauk technicznych; od 1956 do 1964, naziv: magister inżynier architektury; od 1964, naziv: magister inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Univerza za tehnologijo v Wrocławu, Fakulteta za arhitekturo v Wrocławu (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: inżynier architekt, magister nauk technicznych; magister inżynier architektury; magister inżynier architekt (od 1949 do 1964, naziv: inżynier architekt, magister nauk technicznych; od 1956 do 1964, naziv: magister inżynier architektury; od 1964, naziv: magister inżynier architekt),

| — | Univerza za tehnologijo v Šleziji, Fakulteta za arhitekturo v Gliwicah (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: inżynier architekt; magister inżynier architekt (od 1945 do 1955, Fakulteta za inženiring in gradbeništvo — Wydział Inżynieryjno-Budowlany, naziv: inżynier architekt; od 1961 do 1969, Fakulteta za industrijsko gradbeništvo in splošni inženiring — Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, naziv: magister inżynier architekt; od 1969 do 1976, Fakulteta za gradbeno inženirstvo in arhitekturo — Wydział Budownictwa i Architektury, naziv: magister inżynier architekt; od 1977, Fakulteta za arhitekturo — Wydział Architektury, naziv: magister inżynier architekt in od 1995, naziv: inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Univerza za tehnologijo v Šleziji, Fakulteta za arhitekturo v Gliwicah (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: inżynier architekt; magister inżynier architekt (od 1945 do 1955, Fakulteta za inženiring in gradbeništvo — Wydział Inżynieryjno-Budowlany, naziv: inżynier architekt; od 1961 do 1969, Fakulteta za industrijsko gradbeništvo in splošni inženiring — Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, naziv: magister inżynier architekt; od 1969 do 1976, Fakulteta za gradbeno inženirstvo in arhitekturo — Wydział Budownictwa i Architektury, naziv: magister inżynier architekt; od 1977, Fakulteta za arhitekturo — Wydział Architektury, naziv: magister inżynier architekt in od 1995, naziv: inżynier architekt),

| — | Univerza za tehnologijo v Poznanu, Fakulteta za arhitekturo v Poznańu (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (od 1945 do 1955 Inženirska šola, Fakulteta za arhitekturo — Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury naziv: inżynier architektury; od 1978, naziv: magister inżynier architekt in od 1999 naziv: inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Univerza za tehnologijo v Poznanu, Fakulteta za arhitekturo v Poznańu (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (od 1945 do 1955 Inženirska šola, Fakulteta za arhitekturo — Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury naziv: inżynier architektury; od 1978, naziv: magister inżynier architekt in od 1999 naziv: inżynier architekt),

| — | Tehnična univerza v Gdańsku, Fakulteta za arhitekturo v Gdańsku (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: magister inżynier architekt (od 1945 do 1969 Fakulteta za arhitekturo — Wydział Architektury, od 1969 do 1971 Fakulteta za gradbeno inženirstvo in arhitekturo — Wydział Budownictwa i Architektury, od 1971 do 1981 Inštitut za arhitekturo in urbanizem — Instytut Architektury i Urbanistyki, od 1981 Fakulteta za arhitekturo — Wydział Architektury), |
| --- | --- |

—

Tehnična univerza v Gdańsku, Fakulteta za arhitekturo v Gdańsku (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: magister inżynier architekt (od 1945 do 1969 Fakulteta za arhitekturo — Wydział Architektury, od 1969 do 1971 Fakulteta za gradbeno inženirstvo in arhitekturo — Wydział Budownictwa i Architektury, od 1971 do 1981 Inštitut za arhitekturo in urbanizem — Instytut Architektury i Urbanistyki, od 1981 Fakulteta za arhitekturo — Wydział Architektury),

| — | Tehnična univerza v Białystoku, Fakulteta za arhitekturo v Białystoku (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: magister inżynier architekt (od 1975 do 1989 Inštitut za arhitekturo — Instytut Architektury, |
| --- | --- |

—

Tehnična univerza v Białystoku, Fakulteta za arhitekturo v Białystoku (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); poklicni naziv arhitekta: magister inżynier architekt (od 1975 do 1989 Inštitut za arhitekturo — Instytut Architektury,

| — | Tehnična univerza v Łódźu, Fakulteta za gradbeno inženirstvo, arhitekturo in okoljski inženiring v Łódźu (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska); poklicni naziv arhitekta: inżynier architekt; magister inżynier architekt (od 1973 do 1993 Fakulteta za gradbeno inženirstvo in arhitekturo — Wydział Budownictwa i Architektury in od 1992 Fakulteta za gradbeno inženirstvo, arhitekturo in okoljski inženiring — Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; naziv: od 1973 do 1978, naziv: inżynier architekt, od 1978, naziv: magister inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Tehnična univerza v Łódźu, Fakulteta za gradbeno inženirstvo, arhitekturo in okoljski inženiring v Łódźu (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska); poklicni naziv arhitekta: inżynier architekt; magister inżynier architekt (od 1973 do 1993 Fakulteta za gradbeno inženirstvo in arhitekturo — Wydział Budownictwa i Architektury in od 1992 Fakulteta za gradbeno inženirstvo, arhitekturo in okoljski inženiring — Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; naziv: od 1973 do 1978, naziv: inżynier architekt, od 1978, naziv: magister inżynier architekt),

| — | Tehniška univerza v Szczecinu, Fakulteta za gradbeno inženirstvo in arhitekturo v Szczecinu (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); poklicni naziv arhitekta: inżynier architekt; magister inżynier architekt (od 1948 do 1954 Visoka inženirska šola, Fakulteta za arhitekturo — Wyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, naziv: inżynier architekt, od 1970, naziv: magister inżynier architekt in od 1998 naziv: inżynier architekt). |
| --- | --- |

—

Tehniška univerza v Szczecinu, Fakulteta za gradbeno inženirstvo in arhitekturo v Szczecinu (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); poklicni naziv arhitekta: inżynier architekt; magister inżynier architekt (od 1948 do 1954 Visoka inženirska šola, Fakulteta za arhitekturo — Wyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, naziv: inżynier architekt, od 1970, naziv: magister inżynier architekt in od 1998 naziv: inżynier architekt).

Vsem tem diplomam mora biti priloženo potrdilo o članstvu, ki ga izda pristojna regionalna zbornica arhitektov na Poljskem, s katerim se omogoči opravljanje dejavnosti na področju arhitekture na Poljskem;

2006/2007

Portugal

| — | diplomo „diploma do curso especial de arquitectura“ podeljujeta šoli za umetnost v Lizboni in Portu, |
| --- | --- |

—

diplomo „diploma do curso especial de arquitectura“ podeljujeta šoli za umetnost v Lizboni in Portu,

| — | diplomo iz arhitekture „diploma de arquitecto“ podeljujeta šoli za umetnost v Lizboni in Portu, |
| --- | --- |

—

diplomo iz arhitekture „diploma de arquitecto“ podeljujeta šoli za umetnost v Lizboni in Portu,

| — | diplomo „diploma do curso de arquitectura“ podeljujeta visoki šoli za umetnost v Lizboni in Portu, |
| --- | --- |

—

diplomo „diploma do curso de arquitectura“ podeljujeta visoki šoli za umetnost v Lizboni in Portu,

| — | diplomo „diploma de licenciatura em arquitectura“ podeljuje Visoka šola za umetnost v Lizboni, |
| --- | --- |

—

diplomo „diploma de licenciatura em arquitectura“ podeljuje Visoka šola za umetnost v Lizboni,

| — | diplomo „carta de curso de licenciatura em arquitectura“ podeljujeta Tehnična univerza v Lizboni in Univerza v Portu, |
| --- | --- |

—

diplomo „carta de curso de licenciatura em arquitectura“ podeljujeta Tehnična univerza v Lizboni in Univerza v Portu,

| — | univerzitetna diploma iz gradbenega inženirstva (licenciatura em engenharia civil), ki jo podeljuje Visoki tehnični inštitut Tehnične univerze v Lizboni, |
| --- | --- |

—

univerzitetna diploma iz gradbenega inženirstva (licenciatura em engenharia civil), ki jo podeljuje Visoki tehnični inštitut Tehnične univerze v Lizboni,

| — | univerzitetna diploma iz gradbenega inženirstva (licenciatura em engenharia civil), ki jo podeljuje Fakulteta za inženiring (de Engenharia) Univerze v Portu, |
| --- | --- |

—

univerzitetna diploma iz gradbenega inženirstva (licenciatura em engenharia civil), ki jo podeljuje Fakulteta za inženiring (de Engenharia) Univerze v Portu,

| — | univerzitetna diploma iz gradbenega inženirstva (licenciatura em engenharia civil), ki jo podeljuje Fakulteta za znanost in tehnologijo Univerze v Coimbri, |
| --- | --- |

—

univerzitetna diploma iz gradbenega inženirstva (licenciatura em engenharia civil), ki jo podeljuje Fakulteta za znanost in tehnologijo Univerze v Coimbri,

| — | univerzitetna diploma iz gradbenega inženirstva, proizvodnje (licenciatura em engenharia civil, produçao), ki jo podeljuje Univerza v Minhu; |
| --- | --- |

—

univerzitetna diploma iz gradbenega inženirstva, proizvodnje (licenciatura em engenharia civil, produçao), ki jo podeljuje Univerza v Minhu;

1987/1988

Slovenija

| — | „univerzitetni diplomirani inženir arhitekture/univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture“ (univerzitetna diploma v arhitekturi), ki jo podeli Fakulteta za arhitekturo, kateri je priloženo z zakonom priznano potrdilo pristojnega organa na področju arhitekture, ki podeli pravico do opravljanja dejavnosti na področju arhitekture, |
| --- | --- |

—

„univerzitetni diplomirani inženir arhitekture/univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture“ (univerzitetna diploma v arhitekturi), ki jo podeli Fakulteta za arhitekturo, kateri je priloženo z zakonom priznano potrdilo pristojnega organa na področju arhitekture, ki podeli pravico do opravljanja dejavnosti na področju arhitekture,

| — | univerzitetna diploma, ki jo podeli tehnična fakulteta in s katero se pridobi naziv „univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.)/univerzitetna diplomirana inženirka“, kateri je priloženo z zakonom priznano potrdilo pristojnega organa na področju arhitekture, ki podeli pravico do opravljanja dejavnosti na področju arhitekture; |
| --- | --- |

—

univerzitetna diploma, ki jo podeli tehnična fakulteta in s katero se pridobi naziv „univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.)/univerzitetna diplomirana inženirka“, kateri je priloženo z zakonom priznano potrdilo pristojnega organa na področju arhitekture, ki podeli pravico do opravljanja dejavnosti na področju arhitekture;

2006/2007

Slovensko

| — | diploma na študijski smeri „arhitektura in gradbeništvo“ („architektúra a pozemné staviteľstvo“), ki jo je podeljevala Slovaška tehnična univerza (Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi med letoma 1950 in 1952 (naziv: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „arhitektura in gradbeništvo“ („architektúra a pozemné staviteľstvo“), ki jo je podeljevala Slovaška tehnična univerza (Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi med letoma 1950 in 1952 (naziv: Ing.),

| — | diploma na študijski smeri „arhitektura“ („architektúra“), ki jo je podeljevala Fakulteta za arhitekturo in gradbeništvo Slovaške tehnične univerze (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi med letoma 1952 in 1960 (naziv: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „arhitektura“ („architektúra“), ki jo je podeljevala Fakulteta za arhitekturo in gradbeništvo Slovaške tehnične univerze (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi med letoma 1952 in 1960 (naziv: Ing. arch.),

| — | diploma na študijski smeri „gradbeništvo“ („pozemné staviteľstvo“), ki jo je podeljevala Fakulteta za arhitekturo in gradbeništvo Slovaške tehnične Univerze (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi med letoma 1952 in 1960 (naziv: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „gradbeništvo“ („pozemné staviteľstvo“), ki jo je podeljevala Fakulteta za arhitekturo in gradbeništvo Slovaške tehnične Univerze (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi med letoma 1952 in 1960 (naziv: Ing.),

| — | diploma na študijski smeri „arhitektura“ („architektúra“), ki jo je podeljevala Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi med letoma 1961 in 1976 (naziv: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „arhitektura“ („architektúra“), ki jo je podeljevala Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi med letoma 1961 in 1976 (naziv: Ing. arch.),

| — | diploma na študijski smeri „gradbeništvo“ („pozemné stavby“), ki jo je podeljevala Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi med letoma 1961 in 1976 (naziv: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „gradbeništvo“ („pozemné stavby“), ki jo je podeljevala Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi med letoma 1961 in 1976 (naziv: Ing.),

| — | diploma na študijski smeri „arhitektura“ („architektúra“), ki jo podeljuje Fakulteta za arhitekturo Slovaške tehnične univerze (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi od leta 1977 (naziv: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „arhitektura“ („architektúra“), ki jo podeljuje Fakulteta za arhitekturo Slovaške tehnične univerze (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi od leta 1977 (naziv: Ing. arch.),

| — | diploma na študijski smeri „urbanizem“ („urbanizmus“), ki jo podeljuje Fakulteta za arhitekturo Slovaške tehnične univerze (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi od leta 1977 (naziv: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „urbanizem“ („urbanizmus“), ki jo podeljuje Fakulteta za arhitekturo Slovaške tehnične univerze (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) v Bratislavi od leta 1977 (naziv: Ing. arch.),

| — | diploma na študijski smeri „gradbeništvo“ („pozemné stavby“), ki jo je podeljevala Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) v Bratislavi med letoma 1977 in 1997 (naziv: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „gradbeništvo“ („pozemné stavby“), ki jo je podeljevala Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) v Bratislavi med letoma 1977 in 1997 (naziv: Ing.),

| — | diploma na študijski smeri „arhitektura in gradbeništvo“ („architektúra a pozemné stavby“), ki jo podeljuje Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) v Bratislavi od leta 1998 (naziv: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „arhitektura in gradbeništvo“ („architektúra a pozemné stavby“), ki jo podeljuje Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) v Bratislavi od leta 1998 (naziv: Ing.),

| — | diploma na študijski smeri „gradbeništvo — specializacija: arhitektura“ („pozemné stavby — špecializácia: architektúra“), ki jo je podeljevala Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) v Bratislavi med letoma 2000 in 2001 (naziv: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „gradbeništvo — specializacija: arhitektura“ („pozemné stavby — špecializácia: architektúra“), ki jo je podeljevala Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) v Bratislavi med letoma 2000 in 2001 (naziv: Ing.),

| — | diploma na študijski smeri „gradbeništvo in arhitektura“ („pozemné stavby a architektúra“), ki jo podeljuje Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta — Slovenská technická univerzita) v Bratislavi od leta 2001 (naziv: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „gradbeništvo in arhitektura“ („pozemné stavby a architektúra“), ki jo podeljuje Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta — Slovenská technická univerzita) v Bratislavi od leta 2001 (naziv: Ing.),

| — | diploma na študijski smeri „arhitektura“ („architektúra“), ki jo podeljuje Akademija za umetnost in oblikovanje (Vysoká škola výtvarných umení) v Bratislavi od leta 1969 (naziv: Akad. arch. do 1990; Mgr. od 1990 do 1992; Mgr. arch. od 1992 do 1996; Mgr. art. od 1997), |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „arhitektura“ („architektúra“), ki jo podeljuje Akademija za umetnost in oblikovanje (Vysoká škola výtvarných umení) v Bratislavi od leta 1969 (naziv: Akad. arch. do 1990; Mgr. od 1990 do 1992; Mgr. arch. od 1992 do 1996; Mgr. art. od 1997),

| — | diploma na študijski smeri „gradbeništvo“ („pozemné staviteľstvo“), ki jo je podeljevala Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Technická univerzita) v Košicah med letoma 1981 in 1991 (naziv: Ing.). |
| --- | --- |

—

diploma na študijski smeri „gradbeništvo“ („pozemné staviteľstvo“), ki jo je podeljevala Fakulteta za gradbeni inženiring Slovaške tehnične univerze (Stavebná fakulta, Technická univerzita) v Košicah med letoma 1981 in 1991 (naziv: Ing.).

Vsem diplomam mora biti priloženo:

| — | pooblastilo Slovaške zbornice arhitektov (Slovenská komora architektov) v Bratislavi, na katerem ni določeno področje specializacije ali področje „gradbeništva“ („pozemné stavby“) ali „urejanja prostora“ („územné plánovanie“), |
| --- | --- |

—

pooblastilo Slovaške zbornice arhitektov (Slovenská komora architektov) v Bratislavi, na katerem ni določeno področje specializacije ali področje „gradbeništva“ („pozemné stavby“) ali „urejanja prostora“ („územné plánovanie“),

| — | pooblastilo Slovaške inženirske zbornice (Slovenská komora stavebných inžinierov) v Bratislavi na področju gradbeništva („pozemné stavby“); |
| --- | --- |

—

pooblastilo Slovaške inženirske zbornice (Slovenská komora stavebných inžinierov) v Bratislavi na področju gradbeništva („pozemné stavby“);

2006/2007

Suomi/Finland

| — | diplome, ki jih podeljujejo oddelki za arhitekturo tehničnih univerz in Univerza v Oulu (arkkitehti/arkitekt), |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljujejo oddelki za arhitekturo tehničnih univerz in Univerza v Oulu (arkkitehti/arkitekt),

| — | diplome, ki jih podeljujejo inštituti za tehnologijo (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt); |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljujejo inštituti za tehnologijo (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt);

1997/1998

Sverige

| — | diplome, ki jih podeljuje Šola za arhitekturo pri Kraljevem inštitutu za tehnologijo, Inštitutu za tehnologijo Chalmers in Inštitutu za tehnologijo na Univerzi v Lundu (arhitekt, univerzitetna diploma iz arhitekture), |
| --- | --- |

—

diplome, ki jih podeljuje Šola za arhitekturo pri Kraljevem inštitutu za tehnologijo, Inštitutu za tehnologijo Chalmers in Inštitutu za tehnologijo na Univerzi v Lundu (arhitekt, univerzitetna diploma iz arhitekture),

| — | potrdilo o članstvu v „Svenska Arkitekters Riksfoerbund“ (SAR), če so se osebe usposabljale v državi, za katero se uporablja ta direktiva; |
| --- | --- |

—

potrdilo o članstvu v „Svenska Arkitekters Riksfoerbund“ (SAR), če so se osebe usposabljale v državi, za katero se uporablja ta direktiva;

1997/1998

United Kingdom

| — | izobrazba, pridobljena po opravljenih izpitih na:






  — | the Royal Institute of British Architects, |
| --- | --- | --- |

—

izobrazba, pridobljena po opravljenih izpitih na:

—

the Royal Institute of British Architects,

| — | šolah za arhitekturo na univerzah, visokih šolah za tehnične vede, visokih šolah, akademijah, šolah za tehnologijo in umetnost, ki jih od 10. junija 1985 prizna za vpis v register Architects Registration Council of the United Kingdom (Svet Združenega kraljestva za registracijo arhitektov) (Architect), |
| --- | --- |

—

šolah za arhitekturo na univerzah, visokih šolah za tehnične vede, visokih šolah, akademijah, šolah za tehnologijo in umetnost, ki jih od 10. junija 1985 prizna za vpis v register Architects Registration Council of the United Kingdom (Svet Združenega kraljestva za registracijo arhitektov) (Architect),

| — | potrdilo, ki dokazuje, da je imetnik pridobil pravico do poklicnega naziva arhitekt na podlagi oddelka 6(1)a, 6(1)b ali 6(1) Zakona o registraciji arhitektov iz leta 1931 (Architect), |
| --- | --- |

—

potrdilo, ki dokazuje, da je imetnik pridobil pravico do poklicnega naziva arhitekt na podlagi oddelka 6(1)a, 6(1)b ali 6(1) Zakona o registraciji arhitektov iz leta 1931 (Architect),

| — | potrdilo, ki dokazuje, da je imetnik pridobil pravico do poklicnega naziva arhitekt na podlagi oddelka 2 Zakona o registraciji arhitektov iz leta 1938 (Architect). |
| --- | --- |

—

potrdilo, ki dokazuje, da je imetnik pridobil pravico do poklicnega naziva arhitekt na podlagi oddelka 2 Zakona o registraciji arhitektov iz leta 1938 (Architect).

1987/1988

---

PRILOGA VII

Dokumenti in potrdila, potrebni v skladu s členom 50(1)

1.   Dokumenti

| (a) | Potrdilo o državljanstvu zadevne osebe. |
| --- | --- |

(a)

Potrdilo o državljanstvu zadevne osebe.

| (b) | Kopije potrdil o strokovni usposobljenosti ali dokazil o formalnih kvalifikacijah, ki omogočajo dostop do tega poklica, in potrdilo o strokovnih izkušnjah zadevne osebe, kjer je primerno.
  Pristojni organi države članice gostiteljice lahko prosilca povabijo, da jim sporoči informacije o svojem usposabljanju, če je to potrebno za ugotovitev možnih vsebinskih razlik glede na zahtevano nacionalno usposabljanje, kot je določeno v členu 14. Če prosilec teh informacij ne more sporočiti, pristojni organi države članice gostiteljice navežejo stik s kontaktno službo, pristojnim organom ali katerim koli drugim ustreznim organom v državi članici izvora. |
| --- | --- |

(b)

Kopije potrdil o strokovni usposobljenosti ali dokazil o formalnih kvalifikacijah, ki omogočajo dostop do tega poklica, in potrdilo o strokovnih izkušnjah zadevne osebe, kjer je primerno.

Pristojni organi države članice gostiteljice lahko prosilca povabijo, da jim sporoči informacije o svojem usposabljanju, če je to potrebno za ugotovitev možnih vsebinskih razlik glede na zahtevano nacionalno usposabljanje, kot je določeno v členu 14. Če prosilec teh informacij ne more sporočiti, pristojni organi države članice gostiteljice navežejo stik s kontaktno službo, pristojnim organom ali katerim koli drugim ustreznim organom v državi članici izvora.

| (c) | Za primere, omenjene v členu 16, potrdilo o naravi in trajanju dejavnosti, ki ga izda pristojni organ v državi članici izvora ali v državi članici iz katere prihaja tuji državljan. |
| --- | --- |

(c)

Za primere, omenjene v členu 16, potrdilo o naravi in trajanju dejavnosti, ki ga izda pristojni organ v državi članici izvora ali v državi članici iz katere prihaja tuji državljan.

| (d) | Kadar pristojni organ države članice gostiteljice od oseb, ki želijo opravljati reguliran poklic, zahteva dokazilo o dobrem imenu ali ugledu ali potrdilo, da niso razglasile stečaja, ali kadar prekine ali prepove opravljanje tega poklica v primeru resne poklicne kršitve ali kaznivega dejanja, ta država članica sprejme kot zadosten dokaz za državljane države članice, ki želijo opravljati poklic na njenem ozemlju, predložitev dokumentov, ki so jih izdali pristojni organi v državi članici izvora ali v državi članici, iz katere oseba prihaja, ki potrjujejo, da so pogoji izpolnjeni. Ti organi morajo v obdobju dveh mesecev predložiti zahtevane dokumente.
  Kadar pristojni organi države članice izvora ali države članice, iz katere tuji državljan prihaja, ne izdajo dokumentov, omenjenih v prvem pododstavku, lahko take dokumente nadomesti izjava pod prisego — oziroma v državah, v katerih izjava pod prisego ni predvidena, slovesna izjava — ki jo da ta oseba pred pristojnim sodnim ali upravnim organom ali, če je primerno, pred notarjem ali usposobljenim strokovnim organom države članice izvora ali države članice, iz katere oseba prihaja; tak organ ali notar izda potrdilo, s katerim potrjuje verodostojnost izjave pod prisego oziroma slovesne izjave. |
| --- | --- |

(d)

Kadar pristojni organ države članice gostiteljice od oseb, ki želijo opravljati reguliran poklic, zahteva dokazilo o dobrem imenu ali ugledu ali potrdilo, da niso razglasile stečaja, ali kadar prekine ali prepove opravljanje tega poklica v primeru resne poklicne kršitve ali kaznivega dejanja, ta država članica sprejme kot zadosten dokaz za državljane države članice, ki želijo opravljati poklic na njenem ozemlju, predložitev dokumentov, ki so jih izdali pristojni organi v državi članici izvora ali v državi članici, iz katere oseba prihaja, ki potrjujejo, da so pogoji izpolnjeni. Ti organi morajo v obdobju dveh mesecev predložiti zahtevane dokumente.

Kadar pristojni organi države članice izvora ali države članice, iz katere tuji državljan prihaja, ne izdajo dokumentov, omenjenih v prvem pododstavku, lahko take dokumente nadomesti izjava pod prisego — oziroma v državah, v katerih izjava pod prisego ni predvidena, slovesna izjava — ki jo da ta oseba pred pristojnim sodnim ali upravnim organom ali, če je primerno, pred notarjem ali usposobljenim strokovnim organom države članice izvora ali države članice, iz katere oseba prihaja; tak organ ali notar izda potrdilo, s katerim potrjuje verodostojnost izjave pod prisego oziroma slovesne izjave.

| (e) | Če država članica gostiteljica od svojih državljanov, ki želijo začeti opravljati reguliran poklic, zahteva dokument o telesnem ali duševnem zdravju, ta država članica sprejme kot zadosten dokaz predložitev dokumenta, zahtevanega v državi članici izvora. Če matična država članica ne izda takega dokumenta, država članica gostiteljica sprejme potrdilo, ki ga izda pristojni organ v tej državi. V tem primeru morajo pristojni organi države članice izvora v obdobju dveh mesecev zagotoviti zahtevani dokument. |
| --- | --- |

(e)

Če država članica gostiteljica od svojih državljanov, ki želijo začeti opravljati reguliran poklic, zahteva dokument o telesnem ali duševnem zdravju, ta država članica sprejme kot zadosten dokaz predložitev dokumenta, zahtevanega v državi članici izvora. Če matična država članica ne izda takega dokumenta, država članica gostiteljica sprejme potrdilo, ki ga izda pristojni organ v tej državi. V tem primeru morajo pristojni organi države članice izvora v obdobju dveh mesecev zagotoviti zahtevani dokument.

| (f) | Če država članica gostiteljica zahteva od svojih državljanov, ki želijo začeti opravljati reguliran poklic, da predložijo:






  — | potrdilo o premoženjskem stanju prosilca, |
| --- | --- | --- |

(f)

Če država članica gostiteljica zahteva od svojih državljanov, ki želijo začeti opravljati reguliran poklic, da predložijo:

—

potrdilo o premoženjskem stanju prosilca,

| — | potrdilo, da je prosilec zavarovan pred finančnimi tveganji, ki izvirajo iz poklicne odgovornosti, v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo v državi članici gostiteljici glede pogojev in obsega kritja, |
| --- | --- |

—

potrdilo, da je prosilec zavarovan pred finančnimi tveganji, ki izvirajo iz poklicne odgovornosti, v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo v državi članici gostiteljici glede pogojev in obsega kritja,

država članica gostiteljica sprejme kot zadosten dokaz potrdilo, ki ga izdajo banke in zavarovalnice druge države članice.

2.   Potrdila

Države članice lahko, da bi nacionalnim organom olajšale uporabo poglavja III naslova III te direktive, predpišejo, da morajo osebe, ki izpolnjujejo pogoje o usposobljenosti, poleg dokazil o formalnih kvalifikacijah predložiti tudi potrdilo pristojnega organa države članice izvora, da je to dokazilo o formalnih kvalifikacijah navedeno v tej direktivi.

---

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/143 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/143

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/39/ES

z dne 7. septembra 2005

o spremembi Direktive Sveta 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Raziskave so pokazale, da lahko v primeru nesreče, tudi s prevračanjem, uporaba varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov prispeva k bistvenemu zmanjšanju števila smrtnih nesreč in resnosti poškodb. Njihova vgradnja v vse kategorije vozil bo nedvomno predstavljala pomemben korak naprej pri zagotavljanju večje varnosti v cestnem prometu in posledično reševanje življenj. |
| --- | --- |

(1)

Raziskave so pokazale, da lahko v primeru nesreče, tudi s prevračanjem, uporaba varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov prispeva k bistvenemu zmanjšanju števila smrtnih nesreč in resnosti poškodb. Njihova vgradnja v vse kategorije vozil bo nedvomno predstavljala pomemben korak naprej pri zagotavljanju večje varnosti v cestnem prometu in posledično reševanje življenj.

| (2) | Družbi lahko znatno koristi, če so vsa vozila opremljena z varnostnimi pasovi. |
| --- | --- |

(2)

Družbi lahko znatno koristi, če so vsa vozila opremljena z varnostnimi pasovi.

| (3) | Evropski parlament je v svoji Resoluciji z dne 18. februarja 1986 o skupnih ukrepih za zmanjševanje števila prometnih nesreč v okviru programa Skupnosti za varnost v cestnem prometu (3) poudaril potrebo, da postane uporaba varnostnih pasov obvezna za vse potnike, vključno z otroki, razen v javnih prevoznih sredstvih. Kar zadeva obvezno vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, je treba torej razlikovati med javnimi avtobusi in drugimi vozili. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je v svoji Resoluciji z dne 18. februarja 1986 o skupnih ukrepih za zmanjševanje števila prometnih nesreč v okviru programa Skupnosti za varnost v cestnem prometu (3) poudaril potrebo, da postane uporaba varnostnih pasov obvezna za vse potnike, vključno z otroki, razen v javnih prevoznih sredstvih. Kar zadeva obvezno vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, je treba torej razlikovati med javnimi avtobusi in drugimi vozili.

| (4) | V skladu z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (4) je bil od 1. januarja 1998 dalje sistem homologacije v Skupnosti uporabljen samo za vsa nova vozila kategorije M1. Zato morajo imeti samo vozila kategorije M1, homologirana po tem datumu, sedeže, pritrdišča sedežev in naslone za glavo, ki izpolnjujejo določbe Direktive 74/408/EGS (5). |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (4) je bil od 1. januarja 1998 dalje sistem homologacije v Skupnosti uporabljen samo za vsa nova vozila kategorije M1. Zato morajo imeti samo vozila kategorije M1, homologirana po tem datumu, sedeže, pritrdišča sedežev in naslone za glavo, ki izpolnjujejo določbe Direktive 74/408/EGS (5).

| (5) | Dokler se sistem homologacije v Skupnosti ne razširi na vse kategorije vozil, bi bilo treba zaradi varnosti v cestnem prometu vgradnjo sedežev in pritrdišč sedežev, ki so združljivi z vgradnjo pritrdišč varnostnih pasov, zahtevati tudi v vozilih, ki ne spadajo v kategorijo M1. |
| --- | --- |

(5)

Dokler se sistem homologacije v Skupnosti ne razširi na vse kategorije vozil, bi bilo treba zaradi varnosti v cestnem prometu vgradnjo sedežev in pritrdišč sedežev, ki so združljivi z vgradnjo pritrdišč varnostnih pasov, zahtevati tudi v vozilih, ki ne spadajo v kategorijo M1.

| (6) | Direktiva 74/408/EGS že določa vse tehnične in upravne določbe, ki omogočajo homologacijo vozil, drugih kategorij kot M1. Državam članicam zato ni treba uvesti nadaljnjih določb. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 74/408/EGS že določa vse tehnične in upravne določbe, ki omogočajo homologacijo vozil, drugih kategorij kot M1. Državam članicam zato ni treba uvesti nadaljnjih določb.

| (7) | Od začetka veljavnosti Direktive Komisije 96/37/ES z dne 17. junija 1996 o prilagajanju Direktive Sveta 74/408/EGS (6) tehničnemu napredku so določbe iz te direktive glede nekaterih kategorij vozil, drugih kot kategorije M1, v nekaj državah članicah že postale obvezne. Proizvajalci in njihovi dobavitelji so tako razvili ustrezno tehnologijo. |
| --- | --- |

(7)

Od začetka veljavnosti Direktive Komisije 96/37/ES z dne 17. junija 1996 o prilagajanju Direktive Sveta 74/408/EGS (6) tehničnemu napredku so določbe iz te direktive glede nekaterih kategorij vozil, drugih kot kategorije M1, v nekaj državah članicah že postale obvezne. Proizvajalci in njihovi dobavitelji so tako razvili ustrezno tehnologijo.

| (8) | Raziskave so pokazale, da na sedeže, obrnjene vstran, ni mogoče namestiti varnostnih pasov, ki bi uporabnikom zagotavljali enako raven varnosti kakor sedeži, obrnjeni naprej. Iz varnostnih razlogov je treba navedene sedeže prepovedati v nekaterih kategorijah vozil. |
| --- | --- |

(8)

Raziskave so pokazale, da na sedeže, obrnjene vstran, ni mogoče namestiti varnostnih pasov, ki bi uporabnikom zagotavljali enako raven varnosti kakor sedeži, obrnjeni naprej. Iz varnostnih razlogov je treba navedene sedeže prepovedati v nekaterih kategorijah vozil.

| (9) | Določbe, ki v določenih kategorijah vozil M3 dovoljujejo sedeže, obrnjene vstran, opremljene z dvotočkovnimi varnostnimi pasovi, bi morale biti le prehodne narave, dokler ne začne veljati zakonodaja Skupnosti, ki prenavlja Direktivo 70/156/EGS in razširja homologacijo Skupnosti na vsa vozila, vključno z vozili kategorije M3. |
| --- | --- |

(9)

Določbe, ki v določenih kategorijah vozil M3 dovoljujejo sedeže, obrnjene vstran, opremljene z dvotočkovnimi varnostnimi pasovi, bi morale biti le prehodne narave, dokler ne začne veljati zakonodaja Skupnosti, ki prenavlja Direktivo 70/156/EGS in razširja homologacijo Skupnosti na vsa vozila, vključno z vozili kategorije M3.

| (10) | Direktivo 74/408/EGS bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 74/408/EGS bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja varnosti v cestnem prometu z uvedbo obvezne vgradnje varnostnih pasov v nekatere kategorije vozil, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja — |
| --- | --- |

(11)

Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja varnosti v cestnem prometu z uvedbo obvezne vgradnje varnostnih pasov v nekatere kategorije vozil, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 74/408/EGS

Direktiva 74/408/EGS se spremeni:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Vozila kategorij M2 in M3 se razdelijo v razrede, kakor so opredeljeni v točki 2 Priloge I k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2001/85/ES z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža (7). |
| --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Vozila kategorij M2 in M3 se razdelijo v razrede, kakor so opredeljeni v točki 2 Priloge I k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2001/85/ES z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža (7).

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z:
  „2.   Ta direktiva se ne uporablja za sedeže, obrnjene nazaj.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z:

„2.   Ta direktiva se ne uporablja za sedeže, obrnjene nazaj.“;

| 2. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 3a
  1.   Vgradnja sedežev, obrnjenih vstran, je v vozilih kategorij M1, N1, M2 (razredov III ali B) in M3 (razredov III ali B) prepovedana.
  2.   Odstavek 1 se ne uporablja za reševalna vozila ali vozila iz prve alinee člena 8(1) Direktive 70/156/EGS.
  3.   Odstavek 1 se ne uporablja za vozila kategorije M3 (podkategorije III ali B) z največjo dovoljeno maso naloženega vozila večjo od deset ton, v katerih so na stran obrnjeni sedeži postavljeni skupaj v zadnjem delu vozila in tvorijo sedišče z največ deset sedeži. Sedeži, obrnjeni vstran, morajo biti opremljeni vsaj z naslonom za glavo in dvotočkovnim varnostnim pasom z zategovalnikom ter homologirani v skladu z Direktivo Sveta 77/541/EGS (8). Pritrdišča za njihove varnostne pasove morajo biti v skladu z Direktivo Sveta 76/115/EGS (9).
  Ta izjema velja pet let od 20. oktobra 2005. Njena veljavnost se lahko podaljša, če so na voljo zanesljivi statistični podatki in če je bil dosežen napredek na področju sistemov za zadrževanje potnikov. |
| --- | --- |

2.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 3a

1.   Vgradnja sedežev, obrnjenih vstran, je v vozilih kategorij M1, N1, M2 (razredov III ali B) in M3 (razredov III ali B) prepovedana.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za reševalna vozila ali vozila iz prve alinee člena 8(1) Direktive 70/156/EGS.

3.   Odstavek 1 se ne uporablja za vozila kategorije M3 (podkategorije III ali B) z največjo dovoljeno maso naloženega vozila večjo od deset ton, v katerih so na stran obrnjeni sedeži postavljeni skupaj v zadnjem delu vozila in tvorijo sedišče z največ deset sedeži. Sedeži, obrnjeni vstran, morajo biti opremljeni vsaj z naslonom za glavo in dvotočkovnim varnostnim pasom z zategovalnikom ter homologirani v skladu z Direktivo Sveta 77/541/EGS (8). Pritrdišča za njihove varnostne pasove morajo biti v skladu z Direktivo Sveta 76/115/EGS (9).

Ta izjema velja pet let od 20. oktobra 2005. Njena veljavnost se lahko podaljša, če so na voljo zanesljivi statistični podatki in če je bil dosežen napredek na področju sistemov za zadrževanje potnikov.

| 3. | Priloga II se spremeni:






  (a) | točka 1.1 se nadomesti z:






  „1.1 | Zahteve iz te priloge se ne uporabljajo za sedeže, obrnjene nazaj, ali na naslone za glavo, ki so pritrjeni na te sedeže.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Priloga II se spremeni:

(a)

točka 1.1 se nadomesti z:

„1.1

Zahteve iz te priloge se ne uporabljajo za sedeže, obrnjene nazaj, ali na naslone za glavo, ki so pritrjeni na te sedeže.“;

| (b) | točka 2.3 se nadomesti z:






  „2.3 | ‚Sedež‘ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, namenjen za namestitev ene odrasle osebe. Izraz zajema posamezen sedež ali del sedežne klopi, namenjen za sedenje ene osebe. |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 2.3 se nadomesti z:

„2.3

‚Sedež‘ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, namenjen za namestitev ene odrasle osebe. Izraz zajema posamezen sedež ali del sedežne klopi, namenjen za sedenje ene osebe.

Glede na svojo orientacijo, so sedeži opredeljeni na naslednje načine:

| 2.3.1 | ‚sedež‘ obrnjen naprej’ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti prednjemu delu vozila na tak način, da tvori navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila kot, manjši od + 10o ali — 10o; |
| --- | --- |

2.3.1

‚sedež‘ obrnjen naprej’ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti prednjemu delu vozila na tak način, da tvori navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila kot, manjši od + 10o ali — 10o;

| 2.3.2 | ‚sedež‘ obrnjen nazaj’ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od + 10o ali — 10o; |
| --- | --- |

2.3.2

‚sedež‘ obrnjen nazaj’ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od + 10o ali — 10o;

| 2.3.3 | ‚sedež‘ obrnjen vstran’ pomeni sedež, ki glede na svojo naravnanost na navpično simetrijsko ravnino vozila ne ustreza nobeni od opredelitev, podanih v zgoraj navedeni točki 2.3.1 ali“ ; |
| --- | --- |

2.3.3

‚sedež‘ obrnjen vstran’ pomeni sedež, ki glede na svojo naravnanost na navpično simetrijsko ravnino vozila ne ustreza nobeni od opredelitev, podanih v zgoraj navedeni točki 2.3.1 ali“ ;

| (c) | točka 2.9 se črta; |
| --- | --- |

(c)

točka 2.9 se črta;

| 4. | v Prilogi III se točka 2.5 nadomesti z:






  „2.5 | ‚Sedež‘ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, namenjen za namestitev ene ali več odraslih oseb. |
| --- | --- | --- |

4.

v Prilogi III se točka 2.5 nadomesti z:

„2.5

‚Sedež‘ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, namenjen za namestitev ene ali več odraslih oseb.

Glede na svojo orientacijo, so sedeži opredeljeni na naslednje načine:

| 2.5.1 | ‚sedež‘ obrnjen naprej’ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti prednjemu delu vozila na tak način, da tvori navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila kot, manjši od + 10o ali — 10o. |
| --- | --- |

2.5.1

‚sedež‘ obrnjen naprej’ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti prednjemu delu vozila na tak način, da tvori navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila kot, manjši od + 10o ali — 10o.

| 2.5.2 | ‚sedež‘ obrnjen nazaj’ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od + 10o ali — 10o. |
| --- | --- |

2.5.2

‚sedež‘ obrnjen nazaj’ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od + 10o ali — 10o.

| 2.5.3 | ‚sedež‘ obrnjen vstran’ pomeni sedež, ki glede na svojo naravnanost na navpično simetrijsko ravnino vozila ne ustreza nobeni od opredelitev, podanih v zgoraj navedeni točki 2.5.1 ali 2.5.2.“ |
| --- | --- |

2.5.3

‚sedež‘ obrnjen vstran’ pomeni sedež, ki glede na svojo naravnanost na navpično simetrijsko ravnino vozila ne ustreza nobeni od opredelitev, podanih v zgoraj navedeni točki 2.5.1 ali 2.5.2.“

| 5. | Priloga IV se spremeni:






  (a) | točka 1.1 se nadomesti z:






  „1.1 | Zahteve, določene v tej prilogi, se uporabljajo za vozila kategorij N1, N2 in N3 ter tista vozila kategorij M2 in M3, ki niso zajeta v Prilogi III. Z izjemo določb točke 2.5 se zahteve uporabljajo tudi za sedeže, obrnjene vstran, vseh kategorij vozil.“; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Priloga IV se spremeni:

(a)

točka 1.1 se nadomesti z:

„1.1

Zahteve, določene v tej prilogi, se uporabljajo za vozila kategorij N1, N2 in N3 ter tista vozila kategorij M2 in M3, ki niso zajeta v Prilogi III. Z izjemo določb točke 2.5 se zahteve uporabljajo tudi za sedeže, obrnjene vstran, vseh kategorij vozil.“;

| (b) | točka 2.4 se nadomesti z:






  „2.4 | Vsi sedeži, ki jih je mogoče prevrniti naprej ali imajo sklopne naslone, se morajo samodejno blokirati v normalnem položaju. Ta zahteva se ne uporablja za sedeže, nameščene v prostorih za invalidske vozičke v vozilih kategorij M2 ali M3 razredov I, II ali A.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 2.4 se nadomesti z:

„2.4

Vsi sedeži, ki jih je mogoče prevrniti naprej ali imajo sklopne naslone, se morajo samodejno blokirati v normalnem položaju. Ta zahteva se ne uporablja za sedeže, nameščene v prostorih za invalidske vozičke v vozilih kategorij M2 ali M3 razredov I, II ali A.“

Člen 2

Izvajanje

1.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo, ki so v skladu z zahtevami, določenimi v tej direktivi, po 20. aprilu 2006 ne smejo:

| (a) | zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za določen tip vozila; |
| --- | --- |

(a)

zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za določen tip vozila;

| (b) | prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe novih vozil. |
| --- | --- |

(b)

prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe novih vozil.

2.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo, ki niso v skladu z zahtevami, določenimi v tej direktivi, po 20. oktobru 2006 za nov tip vozila:

| (a) | ne smejo več podeljevati ES-homologacije; |
| --- | --- |

(a)

ne smejo več podeljevati ES-homologacije;

| (b) | zavrnejo podelitev nacionalne homologacije. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo podelitev nacionalne homologacije.

3.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo, ki niso v skladu z zahtevami, določenimi v tej direktivi, po 20. oktobru 2007:

| (a) | obravnavajo potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila za namene člena 7(1) Direktive 70/156/EGS, kot neveljavna; |
| --- | --- |

(a)

obravnavajo potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila za namene člena 7(1) Direktive 70/156/EGS, kot neveljavna;

| (b) | zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, razen če se uveljavljajo določbe člena 8(2) Direktive 70/156/EGS. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, razen če se uveljavljajo določbe člena 8(2) Direktive 70/156/EGS.

Člen 3

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 20 aprila 2006. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2.   Te predpise uporabljajo od 21. aprila 2006.

3.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

4.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORREL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  UL C 80, 30.3.2004, str. 6.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2003 (UL C 91 E, 15.4.2004, str. 487), Skupno stališče Sveta z dne 24. januarja 2005 (UL C 111 E, 11.5.2005, str. 33), Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 12. julija 2005.

2

(3)  UL C 68, 24.3.1986, str. 35.

3

(4)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/104/ES (UL L 337, 13.11.2004, str. 13).

4

(5)  UL L 221, 12.8.1974, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

5

(6)  UL L 186, 25.7.1996, str. 28.

6

(7)  UL L 42, 13.2.2002, str. 1.“;

7

(8)  UL L 220, 29.8.1977, str. 95. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

8

(9)  UL L 24, 30.1.1976, str. 6. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 96/38/ES (UL L 187, 26.7.1996, str. 95).;“

9

---

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/146 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/146

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/40/ES

z dne 7. septembra 2005

o spremembi Direktive Sveta 77/541/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Raziskave so pokazale, da lahko v primeru nesreče, tudi s prevračanjem, uporaba varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov prispeva k bistvenemu zmanjšanju števila smrtnih nesreč in resnosti poškodb. Njihova vgradnja v vse kategorije vozil bo nedvomno predstavljala pomemben korak naprej pri zagotavljanju večje varnosti v cestnem prometu in posledično reševanje življenj. |
| --- | --- |

(1)

Raziskave so pokazale, da lahko v primeru nesreče, tudi s prevračanjem, uporaba varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov prispeva k bistvenemu zmanjšanju števila smrtnih nesreč in resnosti poškodb. Njihova vgradnja v vse kategorije vozil bo nedvomno predstavljala pomemben korak naprej pri zagotavljanju večje varnosti v cestnem prometu in posledično reševanje življenj.

| (2) | Družbi lahko znatno koristi, če so vsa vozila opremljena z varnostnimi pasovi. |
| --- | --- |

(2)

Družbi lahko znatno koristi, če so vsa vozila opremljena z varnostnimi pasovi.

| (3) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 18. februarja 1986 o skupnih ukrepih za zmanjševanje števila prometnih nesreč v okviru programa Skupnosti za varnost v cestnem prometu (3) poudaril potrebo, da postane uporaba varnostnih pasov obvezna za vse potnike, vključno z otroki, razen v javnih prevoznih sredstvih. Kar zadeva obvezno vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, je treba torej razlikovati med javnimi avtobusi in drugimi vozili. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 18. februarja 1986 o skupnih ukrepih za zmanjševanje števila prometnih nesreč v okviru programa Skupnosti za varnost v cestnem prometu (3) poudaril potrebo, da postane uporaba varnostnih pasov obvezna za vse potnike, vključno z otroki, razen v javnih prevoznih sredstvih. Kar zadeva obvezno vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, je treba torej razlikovati med javnimi avtobusi in drugimi vozili.

| (4) | V skladu z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (4) je bil od 1. januarja 1998 dalje sistem homologacije v Skupnosti uporabljen samo za vsa nova vozila kategorije M1. Zato morajo imeti samo ta vozila varnostne pasove in/ali sisteme za zadrževanje potnikov, ki izpolnjujejo določbe Direktive 77/541/EGS (5). |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (4) je bil od 1. januarja 1998 dalje sistem homologacije v Skupnosti uporabljen samo za vsa nova vozila kategorije M1. Zato morajo imeti samo ta vozila varnostne pasove in/ali sisteme za zadrževanje potnikov, ki izpolnjujejo določbe Direktive 77/541/EGS (5).

| (5) | Dokler se sistem homologacije v Skupnosti ne razširi na vse kategorije vozil, je treba zaradi varnosti v cestnem prometu vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov zahtevati tudi v vozilih, ki ne spadajo v kategorijo M1. |
| --- | --- |

(5)

Dokler se sistem homologacije v Skupnosti ne razširi na vse kategorije vozil, je treba zaradi varnosti v cestnem prometu vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov zahtevati tudi v vozilih, ki ne spadajo v kategorijo M1.

| (6) | Direktiva 77/541/EGS že določa vse tehnične in upravne določbe, ki omogočajo homologacijo vozil, drugih kategorij kot M1. Državam članicam zato ni treba uvesti nadaljnjih določb. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 77/541/EGS že določa vse tehnične in upravne določbe, ki omogočajo homologacijo vozil, drugih kategorij kot M1. Državam članicam zato ni treba uvesti nadaljnjih določb.

| (7) | Od začetka veljavnosti Direktive Komisije 96/36/ES z dne 17. junija 1996 o prilagajanju Direktive Sveta 77/541/EGS o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih tehničnemu napredku (6) so določbe iz te direktive glede nekaterih kategorij vozil, drugih kot kategorije M1, v nekaj državah članicah že postale obvezne. Proizvajalci in njihovi dobavitelji so tako razvili ustrezno tehnologijo. |
| --- | --- |

(7)

Od začetka veljavnosti Direktive Komisije 96/36/ES z dne 17. junija 1996 o prilagajanju Direktive Sveta 77/541/EGS o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih tehničnemu napredku (6) so določbe iz te direktive glede nekaterih kategorij vozil, drugih kot kategorije M1, v nekaj državah članicah že postale obvezne. Proizvajalci in njihovi dobavitelji so tako razvili ustrezno tehnologijo.

| (8) | Direktiva 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža (7) predvideva za potnike z zmanjšano zmožnostjo gibanja, kot so npr. funkcionalno ovirane osebe, lažji dostop do vozil za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži. Državam članicam je treba omogočiti, da dovolijo vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, ki sicer ne izpolnjujejo tehničnih zahtev Direktive 77/541/EGS, vendar so posebej namenjeni za zagotavljanje varnosti navedenih potnikov v takšnih vozilih. |
| --- | --- |

(8)

Direktiva 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža (7) predvideva za potnike z zmanjšano zmožnostjo gibanja, kot so npr. funkcionalno ovirane osebe, lažji dostop do vozil za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži. Državam članicam je treba omogočiti, da dovolijo vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, ki sicer ne izpolnjujejo tehničnih zahtev Direktive 77/541/EGS, vendar so posebej namenjeni za zagotavljanje varnosti navedenih potnikov v takšnih vozilih.

| (9) | Direktivo 77/541/EGS je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Direktivo 77/541/EGS je treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja varnosti v cestnem prometu z uvedbo obvezne vgradnje varnostnih pasov v nekatere kategorije vozil, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa laže doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja — |
| --- | --- |

(10)

Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja varnosti v cestnem prometu z uvedbo obvezne vgradnje varnostnih pasov v nekatere kategorije vozil, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa laže doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Sprememba Direktive 77/541/EGS

Direktiva 77/541/EGS se spremeni:

| 1. | vstavi se novi člen:
  „Člen 2a
  1.   Države članice lahko v skladu z nacionalno zakonodajo dovolijo vgradnjo varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov, poleg tistih, ki jih ureja ta direktiva, če so namenjeni funkcionalno oviranim osebam.
  2.   Prav tako lahko države članice sisteme za zadrževanje potnikov, zasnovane tako, da ustrezajo določbam Priloge VII k Direktivi 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža (8), izvzamejo iz določb te direktive.
  3.   Zahteve iz točke 3.2.1 Priloge I k tej direktivi se ne uporabljajo za varnostne pasove in sisteme za zadrževanje potnikov, zajete v odstavkih 1 in 2. |
| --- | --- |

1.

vstavi se novi člen:

„Člen 2a

1.   Države članice lahko v skladu z nacionalno zakonodajo dovolijo vgradnjo varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov, poleg tistih, ki jih ureja ta direktiva, če so namenjeni funkcionalno oviranim osebam.

2.   Prav tako lahko države članice sisteme za zadrževanje potnikov, zasnovane tako, da ustrezajo določbam Priloge VII k Direktivi 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža (8), izvzamejo iz določb te direktive.

3.   Zahteve iz točke 3.2.1 Priloge I k tej direktivi se ne uporabljajo za varnostne pasove in sisteme za zadrževanje potnikov, zajete v odstavkih 1 in 2.

| 2. | v členu 9 se doda naslednji odstavek:
  „Vozila kategorij M2 in M3 se razdelijo v razrede, kakor so opredeljeni v točki 2 Priloge I k Direktivi 2001/85/ES.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 9 se doda naslednji odstavek:

„Vozila kategorij M2 in M3 se razdelijo v razrede, kakor so opredeljeni v točki 2 Priloge I k Direktivi 2001/85/ES.“;

| 3. | Priloga I se spremeni:






  (a) | opomba k točki 3.1 se črta; |
| --- | --- | --- |

3.

Priloga I se spremeni:

(a)

opomba k točki 3.1 se črta;

| (b) | točka 3.1.1 se nadomesti z naslednjim:






  „3.1.1 | Z izjemo sedežev, ki se uporabljajo le, ko vozilo miruje, morajo biti sedeži vozil, ki spadajo v kategorije M1, M2 (razreda III ali B), M3 (razreda III ali B) ter N, opremljeni z varnostnimi pasovi in/ali sistemi za zadrževanje potnikov, ki izpolnjujejo zahteve te direktive.
  Vozila razreda I, II ali A, ki spadajo v kategorijo M2 ali M3, so lahko opremljena z varnostnimi pasovi in/ali sistemi za zadrževanje potnikov, če izpolnjujejo zahteve te direktive.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 3.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„3.1.1

Z izjemo sedežev, ki se uporabljajo le, ko vozilo miruje, morajo biti sedeži vozil, ki spadajo v kategorije M1, M2 (razreda III ali B), M3 (razreda III ali B) ter N, opremljeni z varnostnimi pasovi in/ali sistemi za zadrževanje potnikov, ki izpolnjujejo zahteve te direktive.

Vozila razreda I, II ali A, ki spadajo v kategorijo M2 ali M3, so lahko opremljena z varnostnimi pasovi in/ali sistemi za zadrževanje potnikov, če izpolnjujejo zahteve te direktive.“

Člen 2

Ukrepi za funkcionalno ovirane osebe

Komisija najkasneje do 20 aprila 2008 na podlagi obstoječih mednarodnih standardov in nacionalnih zahtev pregleda posebne postopke za uskladitev zahtev za varnostne pasove za funkcionalno ovirane osebe z namenom zagotoviti enako raven varnosti kot v tej direktivi. Komisija po potrebi predloži osnutek ukrepov. Spremembe te direktive se sprejmejo v skladu s členom 13 Direktive 70/156/EGS.

Člen 3

Izvajanje

1.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, ki so v skladu z zahtevami, določenimi v Direktivi 77/541/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, po 20 aprilu 2006 ne smejo:

| (a) | zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za določen tip vozila; |
| --- | --- |

(a)

zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za določen tip vozila;

| (b) | prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe novih vozil. |
| --- | --- |

(b)

prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe novih vozil.

2.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, ki niso v skladu z zahtevami, določenimi v Direktivi 77/541/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, po 20 oktobru 2006 za nov tip vozila:

| (a) | ne smejo več podeljevati ES-homologacije; |
| --- | --- |

(a)

ne smejo več podeljevati ES-homologacije;

| (b) | zavrnejo podelitev nacionalne homologacije. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo podelitev nacionalne homologacije.

3.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, ki niso v skladu z zahtevami, določenimi v Direktivi 77/541/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, po 20 oktobru 2007:

| (a) | obravnavajo potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila za namene člena 7(1) Direktive 70/156/EGS, kot neveljavna; |
| --- | --- |

(a)

obravnavajo potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila za namene člena 7(1) Direktive 70/156/EGS, kot neveljavna;

| (b) | zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, razen če se uveljavljajo določbe člena 8(2) Direktive 70/156/EGS. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, razen če se uveljavljajo določbe člena 8(2) Direktive 70/156/EGS.

Člen 4

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 20 aprila 2006. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2.   Te predpise uporabljajo od 21 aprila 2006.

3.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

4.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J.BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  UL C 80, 30.3.2004, str. 10.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2003 (UL C 91 E, 15.4.2004, str. 491), Skupno stališče Sveta z dne 24. januarja 2005 (UL C 111 E, 11.5.2005, str. 28), Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL C 68, 24.3.1986, str. 35.

3

(4)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/78/ES (UL L 153, 30.4.2004, str. 103).

4

(5)  UL L 220, 29.8.1977, str. 95. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

5

(6)  UL L 178, 17.7.1996, str. 15.

6

(7)  UL L 42, 13.2.2002, str. 1.

7

(8)  UL L 42, 13.2.2002, str. 1.“

8

---

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/149 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/149

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/41/ES

z dne 7. septembra 2005

o spremembi Direktive Sveta 76/115/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Raziskave so pokazale, da lahko v primeru nesreče, tudi s prevračanjem, uporaba varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov prispeva k bistvenemu zmanjšanju števila smrtnih nesreč in resnosti poškodb. Njihova vgradnja v vse kategorije vozil bo nedvomno predstavljala pomemben korak naprej pri zagotavljanju večje varnosti v cestnem prometu in posledično reševanje življenj. |
| --- | --- |

(1)

Raziskave so pokazale, da lahko v primeru nesreče, tudi s prevračanjem, uporaba varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov prispeva k bistvenemu zmanjšanju števila smrtnih nesreč in resnosti poškodb. Njihova vgradnja v vse kategorije vozil bo nedvomno predstavljala pomemben korak naprej pri zagotavljanju večje varnosti v cestnem prometu in posledično reševanje življenj.

| (2) | Družbi lahko znatno koristi, če so vsa vozila opremljena z varnostnimi pasovi. |
| --- | --- |

(2)

Družbi lahko znatno koristi, če so vsa vozila opremljena z varnostnimi pasovi.

| (3) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 18. februarja 1986 o skupnih ukrepih za zmanjševanje števila prometnih nesreč v okviru programa Skupnosti za varnost v cestnem prometu (3) poudaril potrebo, da postane uporaba varnostnih pasov obvezna za vse potnike, vključno z otroki, razen v javnih prevoznih sredstvih. Kar zadeva obvezno vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, je treba torej razlikovati med javnimi avtobusi in drugimi vozili. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 18. februarja 1986 o skupnih ukrepih za zmanjševanje števila prometnih nesreč v okviru programa Skupnosti za varnost v cestnem prometu (3) poudaril potrebo, da postane uporaba varnostnih pasov obvezna za vse potnike, vključno z otroki, razen v javnih prevoznih sredstvih. Kar zadeva obvezno vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, je treba torej razlikovati med javnimi avtobusi in drugimi vozili.

| (4) | V skladu z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (4) je bil od 1. januarja 1998 dalje sistem homologacije v Skupnosti uporabljen samo za vsa nova vozila kategorije M1. Zato morajo imeti samo ta vozila pritrdišča za varnostne pasove in/ali sisteme za zadrževanje potnikov, ki izpolnjujejo določbe Direktive 76/115/EGS (5). |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (4) je bil od 1. januarja 1998 dalje sistem homologacije v Skupnosti uporabljen samo za vsa nova vozila kategorije M1. Zato morajo imeti samo ta vozila pritrdišča za varnostne pasove in/ali sisteme za zadrževanje potnikov, ki izpolnjujejo določbe Direktive 76/115/EGS (5).

| (5) | Dokler se sistem homologacije v Skupnosti ne razširi na vse kategorije vozil, je treba zaradi varnosti v cestnem prometu vgradnjo pritrdišč za varnostne pasove in/ali sisteme za zadrževanje potnikov zahtevati tudi v vozilih, ki ne spadajo v kategorijo M1. |
| --- | --- |

(5)

Dokler se sistem homologacije v Skupnosti ne razširi na vse kategorije vozil, je treba zaradi varnosti v cestnem prometu vgradnjo pritrdišč za varnostne pasove in/ali sisteme za zadrževanje potnikov zahtevati tudi v vozilih, ki ne spadajo v kategorijo M1.

| (6) | Direktiva 76/115/EGS že določa vse tehnične in upravne določbe, ki omogočajo homologacijo vozil, drugih kategorij kot M1. Državam članicam zato ni treba uvesti nadaljnjih določb. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 76/115/EGS že določa vse tehnične in upravne določbe, ki omogočajo homologacijo vozil, drugih kategorij kot M1. Državam članicam zato ni treba uvesti nadaljnjih določb.

| (7) | Od začetka veljavnosti Direktive Komisije 96/38/ES z dne 17. junija 1996, ki prilagaja Direktivo Sveta 76/115/EGS o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozilih tehničnemu napredku, so določbe iz te direktive glede nekaterih kategorij vozil, drugih kot kategorije M1, v nekaj državah članicah že postale obvezne. Proizvajalci in njihovi dobavitelji so tako razvili ustrezno tehnologijo. |
| --- | --- |

(7)

Od začetka veljavnosti Direktive Komisije 96/38/ES z dne 17. junija 1996, ki prilagaja Direktivo Sveta 76/115/EGS o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozilih tehničnemu napredku, so določbe iz te direktive glede nekaterih kategorij vozil, drugih kot kategorije M1, v nekaj državah članicah že postale obvezne. Proizvajalci in njihovi dobavitelji so tako razvili ustrezno tehnologijo.

| (8) | Direktivo 76/115/EGS je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Direktivo 76/115/EGS je treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja varnosti v cestnem prometu z uvedbo obvezne vgradnje varnostnih pasov v nekatere kategorije vozil, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa laže doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja — |
| --- | --- |

(9)

Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja varnosti v cestnem prometu z uvedbo obvezne vgradnje varnostnih pasov v nekatere kategorije vozil, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa laže doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Sprememba Direktive 76/115/EGS

Direktiva 76/115/EGS se spremeni:

| 1. | v členu 2 se doda naslednji odstavek:
  „Vozila kategorij M2 in M3 se razdelijo v razrede, kakor so opredeljeni v točki 2 Priloge I k Direktivi 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža (6). |
| --- | --- |

1.

v členu 2 se doda naslednji odstavek:

„Vozila kategorij M2 in M3 se razdelijo v razrede, kakor so opredeljeni v točki 2 Priloge I k Direktivi 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža (6).

| 2. | Priloga I se spremeni:






  (a) | točka 1.9 se črta; |
| --- | --- | --- |

2.

Priloga I se spremeni:

(a)

točka 1.9 se črta;

| (b) | točka 4.3.1 se nadomesti z naslednjim:






  „4.3.1 | Vozila, ki spadajo v kategorije M1, M2 (razreda III ali B), M3 (razreda III ali B) ter N, morajo biti opremljena s pritrdišči varnostnih pasov, ki izpolnjujejo zahteve iz te direktive.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 4.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.3.1

Vozila, ki spadajo v kategorije M1, M2 (razreda III ali B), M3 (razreda III ali B) ter N, morajo biti opremljena s pritrdišči varnostnih pasov, ki izpolnjujejo zahteve iz te direktive.“;

| (c) | točka 4.3.8 se nadomesti z naslednjim:






  „4.3.8 | Za sedeže, ki se uporabljajo le, ko vozilo miruje, in za sedeže katerega koli vozila, ki niso zajeti v točkah 4.3.1 do 4.3.5, pritrdišča varnostnih pasov niso zahtevana. Če je vozilo opremljeno s pritrdišči za takšne sedeže, morajo ta pritrdišča izpolnjevati določbe te direktive. Vendar ni treba, da pritrdišča, namenjena izključno uporabi skupaj z varnostnimi pasovi za funkcionalno ovirane osebe ali s katerim koli drugim sistemom za zadrževanje potnikov, navedenim v členu 2a Direktive Sveta 77/541/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (7), izpolnjujejo zahteve te direktive, pod pogojem, da so konstruirana in izdelana v skladu z nacionalnimi zahtevami za zagotavljanje najvišje praktične ravni varnosti. |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 4.3.8 se nadomesti z naslednjim:

„4.3.8

Za sedeže, ki se uporabljajo le, ko vozilo miruje, in za sedeže katerega koli vozila, ki niso zajeti v točkah 4.3.1 do 4.3.5, pritrdišča varnostnih pasov niso zahtevana. Če je vozilo opremljeno s pritrdišči za takšne sedeže, morajo ta pritrdišča izpolnjevati določbe te direktive. Vendar ni treba, da pritrdišča, namenjena izključno uporabi skupaj z varnostnimi pasovi za funkcionalno ovirane osebe ali s katerim koli drugim sistemom za zadrževanje potnikov, navedenim v členu 2a Direktive Sveta 77/541/EGS z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (7), izpolnjujejo zahteve te direktive, pod pogojem, da so konstruirana in izdelana v skladu z nacionalnimi zahtevami za zagotavljanje najvišje praktične ravni varnosti.

Člen 2

Ukrepi za funkcionalno ovirane osebe

Komisija najkasneje do 20. aprila 2008 na podlagi obstoječih mednarodnih standardov in nacionalnih zahtev pregleda posebne postopke za uskladitev zahtev za pritrdišča, namenjena izključno uporabi skupaj z varnostnimi pasovi za funkcionalno ovirane osebe ali s katerim koli drugim sistemom za zadrževanje potnikov iz člena 2a Direktive 77/541/EGS, z namenom zagotoviti enako raven varnosti kot v tej direktivi. Komisija po potrebi predloži osnutek ukrepov. Spremembe te direktive se sprejmejo v skladu s členom 13 Direktive 70/156/EGS.

Člen 3

Izvajanje

1.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo pritrdišča varnostnih pasov, ki so v skladu z zahtevami, določenimi v Direktivi 76/115/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, po 20. aprilu 2006 ne smejo:

| (a) | zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za določen tip vozila; |
| --- | --- |

(a)

zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za določen tip vozila;

| (b) | prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe novih vozil. |
| --- | --- |

(b)

prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe novih vozil.

2.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo pritrdišča varnostnih pasov, ki niso v skladu z zahtevami, določenimi v Direktivi 76/115/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, po 20. oktobru 2006 za nov tip vozila:

| (a) | ne smejo več podeljevati ES-homologacije; |
| --- | --- |

(a)

ne smejo več podeljevati ES-homologacije;

| (b) | zavrnejo podelitev nacionalne homologacije. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo podelitev nacionalne homologacije.

3.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo pritrdišča varnostnih pasov, ki niso v skladu z zahtevami, določenimi v Direktivi 76/115/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, po 20. oktobru 2007:

| (a) | obravnavajo potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila za namene člena 7(1) Direktive 70/156/EGS, kot neveljavna; |
| --- | --- |

(a)

obravnavajo potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila za namene člena 7(1) Direktive 70/156/EGS, kot neveljavna;

| (b) | zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, razen če se uveljavljajo določbe člena 8(2) Direktive 70/156/EGS. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, razen če se uveljavljajo določbe člena 8(2) Direktive 70/156/EGS.

Člen 4

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 20. aprila 2006. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2.   Te predpise uporabljajo od 21. aprila 2006.

3.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

4.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  UL C 80, 30.3.2004, str. 8.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2003 (UL C 91 E, 15.4.2004, str. 496), Skupno stališče Sveta z dne 24. januarja 2005 (UL C 111 E, 11.5.2005, str. 23), Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL C 68, 24.3.1986, str. 35.

3

(4)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/78/ES (UL L 153, 30.4.2004, str. 103).

4

(5)  UL L 24, 30.1.1976, str. 6. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 96/38/ES (UL L 187, 26.7.1996, str. 95).

5

(6)  UL L 42, 13.2.2002, str. 1.;“

6

(7)  UL L 220, 29.8.1977, str. 95. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.“

7

---

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/152 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/152

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/44/ES

z dne 7. septembra 2005

o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvajanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij na celinskih plovnih poteh prispeva k znatnemu povečanju varnosti in učinkovitosti prevoza po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

(1)

Uvajanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij na celinskih plovnih poteh prispeva k znatnemu povečanju varnosti in učinkovitosti prevoza po celinskih plovnih poteh.

| (2) | V nekaterih državah članicah se nacionalne aplikacije informacijskih storitev že uvajajo na različnih plovnih poteh. Z namenom zagotavljanja usklajene, interoperabilne in odprte navigacijske podpore ter informacijskega sistema na omrežju celinskih plovnih poti Skupnosti, je potrebno postaviti skupne zahteve in tehnične specifikacije. |
| --- | --- |

(2)

V nekaterih državah članicah se nacionalne aplikacije informacijskih storitev že uvajajo na različnih plovnih poteh. Z namenom zagotavljanja usklajene, interoperabilne in odprte navigacijske podpore ter informacijskega sistema na omrežju celinskih plovnih poti Skupnosti, je potrebno postaviti skupne zahteve in tehnične specifikacije.

| (3) | Zaradi varnosti in v interesu vseevropske uskladitve bi morale vsebine takih skupnih zahtev in tehničnih specifikacij temeljiti na delu, ki so ga na tem področju opravile mednarodne organizacije, kot so Mednarodna zveza za plovbo (PIANC), Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR) in Gospodarska komisija OZN za Evropo (UNECE). |
| --- | --- |

(3)

Zaradi varnosti in v interesu vseevropske uskladitve bi morale vsebine takih skupnih zahtev in tehničnih specifikacij temeljiti na delu, ki so ga na tem področju opravile mednarodne organizacije, kot so Mednarodna zveza za plovbo (PIANC), Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR) in Gospodarska komisija OZN za Evropo (UNECE).

| (4) | Rečne informacijske storitve (RIS) bi morale temeljiti na interoperabilnih sistemih, ki naj so osnovani na odprtih in javnih standardih, ki so brez diskriminacije dostopni vsem ponudnikom in uporabnikom sistemov. |
| --- | --- |

(4)

Rečne informacijske storitve (RIS) bi morale temeljiti na interoperabilnih sistemih, ki naj so osnovani na odprtih in javnih standardih, ki so brez diskriminacije dostopni vsem ponudnikom in uporabnikom sistemov.

| (5) | Na nacionalnih celinskih plovnih poteh, ki niso povezane s plovnim omrežjem druge države članice, omenjene zahteve in tehnične specifikacije niso obvezne. Kljub temu je priporočljivo, da se RIS, kakor so opredeljene v tej direktivi, izvajajo tudi na teh vodnih poteh in da so obstoječi sistemi interoperabilni s temi storitvami. |
| --- | --- |

(5)

Na nacionalnih celinskih plovnih poteh, ki niso povezane s plovnim omrežjem druge države članice, omenjene zahteve in tehnične specifikacije niso obvezne. Kljub temu je priporočljivo, da se RIS, kakor so opredeljene v tej direktivi, izvajajo tudi na teh vodnih poteh in da so obstoječi sistemi interoperabilni s temi storitvami.

| (6) | Razvoj RIS bi moral temeljiti na ciljih, kot so varnost, učinkovitost in okoljska prijaznost celinske plovbe, ki bodo doseženi z nalogami, kot so upravljanje prometa in prevoza, zaščita okolja in infrastrukture ter izvrševanje posebnih pravil. |
| --- | --- |

(6)

Razvoj RIS bi moral temeljiti na ciljih, kot so varnost, učinkovitost in okoljska prijaznost celinske plovbe, ki bodo doseženi z nalogami, kot so upravljanje prometa in prevoza, zaščita okolja in infrastrukture ter izvrševanje posebnih pravil.

| (7) | Zahteve v zvezi z RIS bi morale zadevati vsaj tiste informacijske storitve, ki jih bodo zagotovile države članice. |
| --- | --- |

(7)

Zahteve v zvezi z RIS bi morale zadevati vsaj tiste informacijske storitve, ki jih bodo zagotovile države članice.

| (8) | Oblikovanje tehničnih specifikacij naj bi vključevalo sisteme, kot so elektronska navigacijska karta, elektronski sistem poročanja z ladij, vključno s sistemom enotne evropske ladijske številke, obvestila kapitanom in sistem za odkrivanje in sledenje plovil. Odbor naj bi poskrbel za tehnično združljivost opreme, potrebne za uporabo RIS. |
| --- | --- |

(8)

Oblikovanje tehničnih specifikacij naj bi vključevalo sisteme, kot so elektronska navigacijska karta, elektronski sistem poročanja z ladij, vključno s sistemom enotne evropske ladijske številke, obvestila kapitanom in sistem za odkrivanje in sledenje plovil. Odbor naj bi poskrbel za tehnično združljivost opreme, potrebne za uporabo RIS.

| (9) | Države članice bi morale biti v sodelovanju s Skupnostjo odgovorne za spodbujanje uporabnikov k spoštovanju postopkov in zahtev glede opreme, pri čemer upoštevajo malo in srednjo strukturo podjetij na celinskem navigacijskem področju. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi morale biti v sodelovanju s Skupnostjo odgovorne za spodbujanje uporabnikov k spoštovanju postopkov in zahtev glede opreme, pri čemer upoštevajo malo in srednjo strukturo podjetij na celinskem navigacijskem področju.

| (10) | Uvedba RIS bo imela za posledico tudi obdelavo osebnih podatkov. Tovrstna obdelava bi se morala izvajati v skladu s pravili Skupnosti, ki so bila med drugim določena v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3) in Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (4). Uvedba RIS ne sme povzročiti nenadzorovane obdelave gospodarsko občutljivih podatkov o subjektih na trgu. |
| --- | --- |

(10)

Uvedba RIS bo imela za posledico tudi obdelavo osebnih podatkov. Tovrstna obdelava bi se morala izvajati v skladu s pravili Skupnosti, ki so bila med drugim določena v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3) in Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (4). Uvedba RIS ne sme povzročiti nenadzorovane obdelave gospodarsko občutljivih podatkov o subjektih na trgu.

| (11) | Za RIS, za katere je potrebno natančno določanje položaja, se priporoča uporaba tehnologij za satelitsko določanje položaja. Kjer koli je to mogoče, bi morale biti te tehnologije povezljive z drugimi zadevnimi sistemi in omogočati vključitev vanje, v skladu z ustreznimi sklepi za to področje. |
| --- | --- |

(11)

Za RIS, za katere je potrebno natančno določanje položaja, se priporoča uporaba tehnologij za satelitsko določanje položaja. Kjer koli je to mogoče, bi morale biti te tehnologije povezljive z drugimi zadevnimi sistemi in omogočati vključitev vanje, v skladu z ustreznimi sklepi za to področje.

| (12) | Ker cilja te direktive, in sicer vzpostavitev usklajenih RIS v Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi svoje evropske dimenzije laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(12)

Ker cilja te direktive, in sicer vzpostavitev usklajenih RIS v Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi svoje evropske dimenzije laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego tega cilja.

| (13) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5). |
| --- | --- |

(13)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5).

| (14) | V skladu z odstavkom 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (6) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo — |
| --- | --- |

(14)

V skladu z odstavkom 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (6) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta direktiva vzpostavlja okvir za uvajanje in uporabo usklajenih rečnih informacijskih storitev (RIS) v Skupnosti z namenom podpreti prevoz po celinskih plovnih poteh, da bi se izboljšala varnost, učinkovitost in prijaznost okolju ter olajšala povezljivost z ostalimi vrstami prevoza.

2.   Ta direktiva postavlja okvir za vzpostavitev in nadaljnji razvoj tehničnih zahtev, specifikacij in pogojev, ki bodo zagotovili razvoj usklajenega, medoperativnega in odprtega RIS na celinskih plovnih poteh Skupnosti. Za to vzpostavitev in nadaljnji razvoj tehničnih zahtev, specifikacij in pogojev poskrbi Komisija ob pomoči Odbora iz člena 11. V okviru tega Komisija ustrezno upošteva ukrepe, ki jih oblikujejo zadevne mednarodne organizacije, kot so PIANC, CCNR in UNECE. Zagotovljena je kontinuiteta z drugimi vrstami upravljanja prometa, predvsem z upravljanjem prometa pomorskih plovil in informacijskimi storitvami.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za izvajanje in delovanje RIS na vseh celinskih plovnih poteh držav članic razreda IV in višjih, ki so povezane s plovno potjo razreda IV ali več s plovno potjo razreda IV ali več druge države članice, vključno s pristanišči na takih plovnih poteh iz Odločbe št. 1346/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o spremembi Odločbe št. 1692/96/ES glede morskih pristanišč, pristanišč na celinskih vodah, intermodalnih terminalov in projekta št. 8 v Prilogi III (7). Za namene te direktive se uporablja Klasifikacija evropskih celinskih plovnih poti, predvidena v Resoluciji UNECE št. 30 z dne 12. novembra 1992.

2.   Države članice lahko to direktivo uporabljajo za celinske plovne poti in pristanišča na celinskih vodah, ki niso opredeljena v odstavku 1.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „rečne informacijske storitve (RIS)“ so usklajene informacijske storitve za podporo upravljanja prometa in prevoza na področju celinske plovbe, vključno z, če je tehnično izvedljivo, vmesniki do drugih vrst prevoza. RIS ne zadevajo notranjih trgovinskih dejavnosti med enim ali več vpletenimi podjetji, ampak so odprte za povezovanje s trgovinskimi dejavnostmi. RIS obsega storitve, kot so informacije o plovnih poteh, informacije o prometu, upravljanje prometa, podpora za pomoč ob nesrečah, informacije za vodenje prometa, statistiko in carinske službe in dajatve za plovne poti in pristanišča; |
| --- | --- |

(a)

„rečne informacijske storitve (RIS)“ so usklajene informacijske storitve za podporo upravljanja prometa in prevoza na področju celinske plovbe, vključno z, če je tehnično izvedljivo, vmesniki do drugih vrst prevoza. RIS ne zadevajo notranjih trgovinskih dejavnosti med enim ali več vpletenimi podjetji, ampak so odprte za povezovanje s trgovinskimi dejavnostmi. RIS obsega storitve, kot so informacije o plovnih poteh, informacije o prometu, upravljanje prometa, podpora za pomoč ob nesrečah, informacije za vodenje prometa, statistiko in carinske službe in dajatve za plovne poti in pristanišča;

| (b) | „informacije o plovnih poteh“ so geografske, hidrološke in administrativne informacije, ki zadevajo vodne poti (plovne poti). Informacije o plovnih poteh so enosmerne informacije: obala-ladja ali obala-urad; |
| --- | --- |

(b)

„informacije o plovnih poteh“ so geografske, hidrološke in administrativne informacije, ki zadevajo vodne poti (plovne poti). Informacije o plovnih poteh so enosmerne informacije: obala-ladja ali obala-urad;

| (c) | „taktične prometne informacije“ so informacije, ki vplivajo na sprejemanje takojšnjih navigacijskih odločitev v dejanskih prometnih situacijah in bližnjem geografskem okolju; |
| --- | --- |

(c)

„taktične prometne informacije“ so informacije, ki vplivajo na sprejemanje takojšnjih navigacijskih odločitev v dejanskih prometnih situacijah in bližnjem geografskem okolju;

| (d) | „strateške prometne informacije“ so informacije, ki vplivajo na srednje in dolgoročne odločitve uporabnikov RIS; |
| --- | --- |

(d)

„strateške prometne informacije“ so informacije, ki vplivajo na srednje in dolgoročne odločitve uporabnikov RIS;

| (e) | „uporaba RIS“ pomeni zagotavljanje rečnih informacijskih storitev preko namenskih sistemov; |
| --- | --- |

(e)

„uporaba RIS“ pomeni zagotavljanje rečnih informacijskih storitev preko namenskih sistemov;

| (f) | „središče RIS“ je mesto, kjer operaterji upravljajo storitve; |
| --- | --- |

(f)

„središče RIS“ je mesto, kjer operaterji upravljajo storitve;

| (g) | „uporabniki RIS“ so vse različne skupine uporabnikov, vključno z voditelji plovil, operaterji RIS, operaterji zapornic in/ali mostov, organi, pristojnimi za plovne poti, operaterji terminalov in pristanišč, operaterji v središčih za izogibanje nesrečam enot za posredovanje, upravitelji flot, vkrcevalci tovora in posredniki s tovorom; |
| --- | --- |

(g)

„uporabniki RIS“ so vse različne skupine uporabnikov, vključno z voditelji plovil, operaterji RIS, operaterji zapornic in/ali mostov, organi, pristojnimi za plovne poti, operaterji terminalov in pristanišč, operaterji v središčih za izogibanje nesrečam enot za posredovanje, upravitelji flot, vkrcevalci tovora in posredniki s tovorom;

| (h) | „interoperabilnost“ pomeni, da so storitve, vsebina podatkov, oblika izmenjave podatkov in pogostost izmenjave usklajeni na tak način, da imajo uporabniki RIS na evropski ravni dostop do istih storitev in informacij. |
| --- | --- |

(h)

„interoperabilnost“ pomeni, da so storitve, vsebina podatkov, oblika izmenjave podatkov in pogostost izmenjave usklajeni na tak način, da imajo uporabniki RIS na evropski ravni dostop do istih storitev in informacij.

Člen 4

Vzpostavitev RIS

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje RIS na celinskih plovnih poteh, ki sodijo na področje uporabe člena 2.

2.   Države članice razvijajo RIS na tak način, da je uporaba RIS učinkovita, razširljiva in interoperabilna, da je le-ta združljiva z drugimi aplikacijami RIS in, če je mogoče, s sistemi za druge vrste prevoza. Prav tako se zagotovijo vmesniki za sisteme upravljanja prometa in trgovinskih dejavnosti.

3.   Za vzpostavitev RIS države članice:

| (a) | uporabnikom RIS posredujejo vse ustrezne podatke, ki zadevajo plovbo in načrtovanje potovanja po celinskih plovnih poteh. Ti podatki so na voljo vsaj v dostopni elektronski obliki; |
| --- | --- |

(a)

uporabnikom RIS posredujejo vse ustrezne podatke, ki zadevajo plovbo in načrtovanje potovanja po celinskih plovnih poteh. Ti podatki so na voljo vsaj v dostopni elektronski obliki;

| (b) | uporabnikom RIS v skladu s Klasifikacijo evropskih celinskih plovnih poti kot dodatek podatkom iz točke (a) zagotovijo dostop do elektronskih navigacijskih kart, primernih za plovne namene, za vse njihove celinske plovne poti razreda Va in višje; |
| --- | --- |

(b)

uporabnikom RIS v skladu s Klasifikacijo evropskih celinskih plovnih poti kot dodatek podatkom iz točke (a) zagotovijo dostop do elektronskih navigacijskih kart, primernih za plovne namene, za vse njihove celinske plovne poti razreda Va in višje;

| (c) | pristojnim organom omogočijo prejemanje elektronskih ladijskih poročil o zahtevanih podatkih o ladji, če to zahtevajo nacionalni ali mednarodni predpisi v zvezi z javljanjem ladij. V primeru čezmejnega prevoza se ti podatki posredujejo pristojnim organom sosednje države in vsako tako posredovanje podatkov se opravi pred prihodom plovil na mejo; |
| --- | --- |

(c)

pristojnim organom omogočijo prejemanje elektronskih ladijskih poročil o zahtevanih podatkih o ladji, če to zahtevajo nacionalni ali mednarodni predpisi v zvezi z javljanjem ladij. V primeru čezmejnega prevoza se ti podatki posredujejo pristojnim organom sosednje države in vsako tako posredovanje podatkov se opravi pred prihodom plovil na mejo;

| (d) | zagotovijo, da se obvestila kapitanom, vključno z vodostajem (ali največjim dovoljenim ugrezom) in informacijami o ledu na celinskih plovnih poteh, posredujejo v obliki standardiziranih, kodiranih in prenosljivih sporočil. Standardizirano sporočilo vsebuje vsaj informacije, ki so potrebne za varno plovbo. Obvestila kapitanom se zagotovijo vsaj v dostopni elektronski obliki. |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo, da se obvestila kapitanom, vključno z vodostajem (ali največjim dovoljenim ugrezom) in informacijami o ledu na celinskih plovnih poteh, posredujejo v obliki standardiziranih, kodiranih in prenosljivih sporočil. Standardizirano sporočilo vsebuje vsaj informacije, ki so potrebne za varno plovbo. Obvestila kapitanom se zagotovijo vsaj v dostopni elektronski obliki.

Obveznosti iz tega odstavka se izpolnijo v skladu s specifikacijami, ki so opredeljene v prilogah I in II.

4.   Pristojni organi držav članic ustanovijo središča RIS v skladu z regionalnimi potrebami.

5.   Za uporabo sistema samodejnega prepoznavanja (AIS) se uporablja Regionalni sporazum o radiotelefonskih storitvah na celinskih plovnih poteh, ki je bil v okviru Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) sklenjen 6. aprila 2000 v Baslu.

6.   Države članice, če je to primerno v sodelovanju s Skupnostjo, vzpodbujajo voditelje plovil, upravljavce, zastopnike ali lastnike ladij, ki plujejo po njihovih celinskih plovnih poteh, vkrcevalce ali lastnike blaga, natovorjenega na teh ladjah, da v polni meri izkoristijo storitve, ki so jim na voljo s to direktivo.

7.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, da preveri interoperabilnost, zanesljivost in varnost RIS.

Člen 5

Tehnične smernice in specifikacije

1.   Za podporo RIS in za zagotavljanje interoperabilnosti teh storitev, kakor to zahteva člen 4(2), Komisija v skladu z odstavkom 2 opredeli tehnične smernice za načrtovanje, izvajanje in operativno uporabo storitev (smernice RIS) ter tehnične specifikacije zlasti na naslednjih področjih:

| (a) | elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem za celinsko plovbo (celinski ECDIS); |
| --- | --- |

(a)

elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem za celinsko plovbo (celinski ECDIS);

| (b) | elektronsko javljanje ladij; |
| --- | --- |

(b)

elektronsko javljanje ladij;

| (c) | obvestila kapitanom; |
| --- | --- |

(c)

obvestila kapitanom;

| (d) | sistemi za sledenje in določanje položaja ladij; |
| --- | --- |

(d)

sistemi za sledenje in določanje položaja ladij;

| (e) | združljivost opreme, potrebne za uporabo RIS. |
| --- | --- |

(e)

združljivost opreme, potrebne za uporabo RIS.

Te smernice in specifikacije temeljijo na tehničnih načelih, določenih v Prilogi II, in upoštevajo delo, ki so ga na tem področju opravile ustrezne mednarodne organizacije.

2.   Tehnične smernice in specifikacije iz odstavka 1 določi in, kjer je to potrebno, spremeni Komisija v skladu s postopkom iz člena 11(3). Določijo se v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

| (a) | smernice RIS do 20. junija 2006; |
| --- | --- |

(a)

smernice RIS do 20. junija 2006;

| (b) | tehnične specifikacije, ki zadevajo celinski ECDIS, elektronsko javljanje ladij in obvestila kapitanom do 20. oktobra 2006; |
| --- | --- |

(b)

tehnične specifikacije, ki zadevajo celinski ECDIS, elektronsko javljanje ladij in obvestila kapitanom do 20. oktobra 2006;

| (c) | tehnične specifikacije, ki zadevajo sisteme za sledenje in določanje položaja ladij do 20. decembra 2006. |
| --- | --- |

(c)

tehnične specifikacije, ki zadevajo sisteme za sledenje in določanje položaja ladij do 20. decembra 2006.

3.   Smernice in specifikacije RIS se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Satelitsko določanje položaja

Za namen RIS, za katerega se zahteva točno določanje položaja, se priporoča uporaba tehnologije za satelitsko določanje položaja.

Člen 7

Homologacija opreme RIS

1.   Kadar je potrebno za varnost plovbe in kadar to zahtevajo ustrezne tehnične specifikacije, se terminalska oprema in omrežja RIS in programske aplikacije homologirajo s temi specifikacijami, preden se začnejo uporabljati na celinskih plovnih poteh.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o nacionalnih organih, pristojnih za homologacijo. Komisija te podatke posreduje drugim državam članicam.

3.   Vse države članice priznajo homologacije, ki jih izdajo nacionalni organi iz odstavka 2 drugih držav članic.

Člen 8

Pristojni organi

Države članice določijo pristojne organe za aplikacijo RIS in za mednarodno izmenjavo podatkov. Imena teh organov se posredujejo Komisiji.

Člen 9

Pravila o zasebnosti, zaščiti in ponovni uporabi podatkov

1.   Države članice zagotovijo, da je obdelava osebnih podatkov, potrebnih za delovanje RIS, izvedena v skladu s pravili Skupnosti za zaščito svoboščin in temeljnih pravic posameznikov, vključno z direktivama 95/46/ES in 2002/58/ES.

2.   Države članice izvajajo in vzdržujejo varnostne ukrepe za zaščito sporočil RIS in zapisov pred nezaželenimi dogodki ali zlorabo, vključno z nepravilnim dostopom, spreminjanjem ali izgubo.

3.   Uporablja se Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (8).

Člen 10

Postopek spreminjanja

Ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri uporabi te direktive, se prilogi I in II lahko spremenita in prilagodita tehničnemu napredku v skladu s postopkom iz člena 11(3).

Člen 11

Postopek v Odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor, ustanovljen s členom 7 Direktive Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh (9).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4.   Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

5.   Komisija se redno posvetuje s predstavniki tega področja.

Člen 12

Prenos

1.   Države članice, v katerih so celinske plovne poti, ki sodijo v področje uporabe člena 2, sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 20. oktobra 2007. Komisiji nemudoma posredujejo besedilo teh predpisov.

Države članice se v sprejetih ukrepih sklicujejo na to direktivo, ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za izpolnitev zahtev iz člena 4, najpozneje v 30 mesecih od začetka veljavnosti ustreznih tehničnih smernic in specifikacij iz člena 5. Tehnične smernice in specifikacije začnejo veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Na zaprosilo države članice lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 11(2) podaljša obdobje, predvideno v odstavku 2, za izvajanje ene ali več zahtev iz člena 4 glede celinskih plovnih poti, ki sodijo v področje uporabe člena 2, a imajo nizko gostoto prometa, ali glede celinskih plovnih poti, za katere bi bil strošek za tako izvajanje nesorazmeren s koristmi. To obdobje lahko Komisija podaljša z enostavno odločitvijo; podaljšanje se lahko obnovi. Utemeljitev, ki jo mora država članica dati skupaj z zaprosilom, se nanaša na gostoto prometa in ekonomske pogoje na zadevni plovni poti. Do odločitve Komisije lahko država članica, ki je zahtevala podaljšanje, nadaljuje z aktivnostmi, kakor da je podaljšanje odobreno.

4.   Države članice posredujejo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

5.   Države članice si po potrebi medsebojno pomagajo pri izvajanju te direktive.

6.   Komisija nadzoruje vzpostavitev RIS v Skupnosti in do 20. oktobra 2008 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice, ki sodijo v področje uporabe člena 2.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  UL C 157, 28.6.2005, str. 56.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. februarja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Sklep Sveta z dne 27. junija 2005.

2

(3)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

5

(6)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

6

(7)  UL L 185, 6.7.2001, str. 1.

7

(8)  UL L 345, 31.12.2003, str. 90.

8

(9)  UL L 373, 31.12.1991, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta.

9

---

PRILOGA I

MINIMALNE PODATKOVNE ZAHTEVE

Kot določa člen 4(3)(a), se bodo pridobivali zlasti naslednji podatki:

| — | os plovne poti s prikazom kilometrov, |
| --- | --- |

—

os plovne poti s prikazom kilometrov,

| — | omejitve za plovila ali konvoje v zvezi z dolžino, širino, ugrezom in največjo višino ladje nad vodno črto, |
| --- | --- |

—

omejitve za plovila ali konvoje v zvezi z dolžino, širino, ugrezom in največjo višino ladje nad vodno črto,

| — | čas obratovanja omejevalnih struktur, zlasti zapornic in mostov, |
| --- | --- |

—

čas obratovanja omejevalnih struktur, zlasti zapornic in mostov,

| — | lokacije pristanišč in dokov za pretovarjanje, |
| --- | --- |

—

lokacije pristanišč in dokov za pretovarjanje,

| — | referenčni podatki za merilnike vodostaja, ki so pomembni za plovbo. |
| --- | --- |

—

referenčni podatki za merilnike vodostaja, ki so pomembni za plovbo.

---

PRILOGA II

NAČELA ZA SMERNICE IN TEHNIČNE SPECIFIKACIJE RIS

1.   Smernice RIS

Smernice RIS iz člena 5 upoštevajo naslednja načela:

| (a) | navedba tehničnih zahtev za načrtovanje, izvajanje in operativno uporabo storitev in z njimi povezanih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

navedba tehničnih zahtev za načrtovanje, izvajanje in operativno uporabo storitev in z njimi povezanih sistemov;

| (b) | zgradba in organiziranost RIS; ter |
| --- | --- |

(b)

zgradba in organiziranost RIS; ter

| (c) | priporočila plovilom za udeležbo v RIS, priporočila za posamezne storitve in postopno razvijanje RIS. |
| --- | --- |

(c)

priporočila plovilom za udeležbo v RIS, priporočila za posamezne storitve in postopno razvijanje RIS.

2.   Celinski ECDIS

Tehnične specifikacije za elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem (celinski ECDIS), ki bodo določene v skladu s členom 5, bodo upoštevale naslednja načela:

| (a) | združljivost s pomorskim ECDIS, da bi se olajšal promet rečnih plovil v mešanih prometnih območjih estuarijev in rečno-morskega prometa; |
| --- | --- |

(a)

združljivost s pomorskim ECDIS, da bi se olajšal promet rečnih plovil v mešanih prometnih območjih estuarijev in rečno-morskega prometa;

| (b) | opredelitev minimalnih zahtev za opremo celinskega ECDIS in minimalnih vsebin elektronskih navigacijskih kart z namenom povečanja varnosti plovbe, in zlasti:






  — | visoka raven zanesljivosti in razpoložljivosti uporabljene opreme celinskega ECDIS, |
| --- | --- | --- |

(b)

opredelitev minimalnih zahtev za opremo celinskega ECDIS in minimalnih vsebin elektronskih navigacijskih kart z namenom povečanja varnosti plovbe, in zlasti:

—

visoka raven zanesljivosti in razpoložljivosti uporabljene opreme celinskega ECDIS,

| — | odpornost opreme celinskega ECDIS za kljubovanje okoljskim pogojem, ki običajno prevladujejo na krovih plovil, ne da bi se s tem zmanjšala kakovost ali zanesljivost, |
| --- | --- |

—

odpornost opreme celinskega ECDIS za kljubovanje okoljskim pogojem, ki običajno prevladujejo na krovih plovil, ne da bi se s tem zmanjšala kakovost ali zanesljivost,

| — | vključitev vseh vrst geografskih objektov (npr. mej plovnih poti, obalnih konstrukcij, signalnih boj), potrebnih za varno plovbo, v elektronske navigacijske karte, |
| --- | --- |

—

vključitev vseh vrst geografskih objektov (npr. mej plovnih poti, obalnih konstrukcij, signalnih boj), potrebnih za varno plovbo, v elektronske navigacijske karte,

| — | spremljanje elektronskih navigacijskih kart s prekrivajočo radarsko sliko, kadar se uporablja za poveljevanje plovilu; |
| --- | --- |

—

spremljanje elektronskih navigacijskih kart s prekrivajočo radarsko sliko, kadar se uporablja za poveljevanje plovilu;

| (c) | vključitev informacij o globini plovne poti v elektronske navigacijske karte in prikaz do vnaprej določene ali dejanske globine; |
| --- | --- |

(c)

vključitev informacij o globini plovne poti v elektronske navigacijske karte in prikaz do vnaprej določene ali dejanske globine;

| (d) | vključitev dodatnih informacij (npr. s strani strank, ki niso pristojni organi) v elektronske navigacijske karte in njihov prikaz v celinskem ECDIS, ne da bi to vplivalo na informacije, ki so potrebne za varno plovbo; |
| --- | --- |

(d)

vključitev dodatnih informacij (npr. s strani strank, ki niso pristojni organi) v elektronske navigacijske karte in njihov prikaz v celinskem ECDIS, ne da bi to vplivalo na informacije, ki so potrebne za varno plovbo;

| (e) | razpoložljivost elektronskih navigacijskih kart uporabnikom RIS; |
| --- | --- |

(e)

razpoložljivost elektronskih navigacijskih kart uporabnikom RIS;

| (f) | razpoložljivost podatkov za elektronske navigacijske karte za vse proizvajalce programskih aplikacij, kadar je to primerno in proti plačilu razumnih stroškov. |
| --- | --- |

(f)

razpoložljivost podatkov za elektronske navigacijske karte za vse proizvajalce programskih aplikacij, kadar je to primerno in proti plačilu razumnih stroškov.

3.   Elektronsko javljanje ladij

Tehnične specifikacije elektronskega javljanja ladij v celinski plovbi v skladu s členom 5 upoštevajo naslednja načela:

| (a) | olajševanje elektronske izmenjave podatkov med pristojnimi organi držav članic, med udeleženimi tako v celinski kot tudi v pomorski plovbi ter v različnih načinih prevoza, v katere je vključena celinska plovba; |
| --- | --- |

(a)

olajševanje elektronske izmenjave podatkov med pristojnimi organi držav članic, med udeleženimi tako v celinski kot tudi v pomorski plovbi ter v različnih načinih prevoza, v katere je vključena celinska plovba;

| (b) | uporaba standardiziranega sporočila za obveščanje o prometu v smeri ladja-pristojni organ, pristojni organ-ladja in pristojni organ-pristojni organ, da se zagotovi skladnost s pomorsko plovbo; |
| --- | --- |

(b)

uporaba standardiziranega sporočila za obveščanje o prometu v smeri ladja-pristojni organ, pristojni organ-ladja in pristojni organ-pristojni organ, da se zagotovi skladnost s pomorsko plovbo;

| (c) | uporaba mednarodno priznanih kodeksov in klasifikacij, po možnosti dopolnjenih za dodatne potrebe celinske plovbe; |
| --- | --- |

(c)

uporaba mednarodno priznanih kodeksov in klasifikacij, po možnosti dopolnjenih za dodatne potrebe celinske plovbe;

| (d) | uporaba unikatne evropske identifikacijske številke plovila. |
| --- | --- |

(d)

uporaba unikatne evropske identifikacijske številke plovila.

4.   Obveščanje kapitanov

Tehnične specifikacije sistema za obveščanje kapitanov v skladu s členom 5, zlasti v zvezi z informacijami o plovnih poteh, prometnimi informacijami, upravljanjem in načrtovanjem vožnje, upoštevajo naslednja načela:

| (a) | standardizirana struktura podatkov, ki uporablja vnaprej določene in visoko kodirane tekstovne module, da bi se s tem omogočil samodejni prevod glavnih vsebin v druge jezike ter olajšala vključitev obvestil kapitanom v sisteme za načrtovanje plovbe; |
| --- | --- |

(a)

standardizirana struktura podatkov, ki uporablja vnaprej določene in visoko kodirane tekstovne module, da bi se s tem omogočil samodejni prevod glavnih vsebin v druge jezike ter olajšala vključitev obvestil kapitanom v sisteme za načrtovanje plovbe;

| (b) | združljivost standardizirane strukture podatkov s strukturo podatkov celinskega ECDIS, da bi se tako olajšala vključitev obvestil kapitanom v celinski ECDIS. |
| --- | --- |

(b)

združljivost standardizirane strukture podatkov s strukturo podatkov celinskega ECDIS, da bi se tako olajšala vključitev obvestil kapitanom v celinski ECDIS.

5.   Sistem za sledenje in določanje položaja plovil

Tehnične specifikacije sistema za sledenje in določanje položaja plovil v skladu s členom 5 upoštevajo naslednja načela:

| (a) | opredelitev sistemskih zahtev in standardnih sporočil ter postopkov na način, ki omogoča, da se zagotovijo samodejno; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev sistemskih zahtev in standardnih sporočil ter postopkov na način, ki omogoča, da se zagotovijo samodejno;

| (b) | razlikovanje med sistemi, ki ustrezajo zahtevam taktičnih prometnih informacij, in sistemi, ki ustrezajo zahtevam strateških prometnih informacij, v obeh primerih za natančnejše določanje položaja in zahtevano stopnjo posodabljanja; |
| --- | --- |

(b)

razlikovanje med sistemi, ki ustrezajo zahtevam taktičnih prometnih informacij, in sistemi, ki ustrezajo zahtevam strateških prometnih informacij, v obeh primerih za natančnejše določanje položaja in zahtevano stopnjo posodabljanja;

| (c) | opis ustreznih tehničnih sistemov za sledenje plovil in določanje njihovega položaja, kot je celinski AIS (Inland Automatic Identification System); |
| --- | --- |

(c)

opis ustreznih tehničnih sistemov za sledenje plovil in določanje njihovega položaja, kot je celinski AIS (Inland Automatic Identification System);

| (d) | združljivost formata podatkov s pomorskim sistemom AIS. |
| --- | --- |

(d)

združljivost formata podatkov s pomorskim sistemom AIS.

---

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/160 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/160

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/45/ES

z dne 7. septembra 2005

o vzajemnem priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice, in spremembah Direktive 2001/25/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v svojih sklepih z dne 5. junija 2003 o izboljšanju podobe ladijskega prometa Skupnosti in spodbujanju mladih k pomorskemu poklicu, opozoril na potrebo po spodbujanju poklicne mobilnosti pomorščakov znotraj Evropske unije, zlasti kar zadeva postopke priznavanja spričeval o usposobljenosti pomorščakov ob zagotavljanju popolnega upoštevanja zahtev Konvencije Mednarodne pomorske organizacije (IMO) o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978 (Konvencija STCW), kot je bila občasno spremenjena. |
| --- | --- |

(1)

Svet je v svojih sklepih z dne 5. junija 2003 o izboljšanju podobe ladijskega prometa Skupnosti in spodbujanju mladih k pomorskemu poklicu, opozoril na potrebo po spodbujanju poklicne mobilnosti pomorščakov znotraj Evropske unije, zlasti kar zadeva postopke priznavanja spričeval o usposobljenosti pomorščakov ob zagotavljanju popolnega upoštevanja zahtev Konvencije Mednarodne pomorske organizacije (IMO) o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978 (Konvencija STCW), kot je bila občasno spremenjena.

| (2) | Pomorski promet je področje s posebnim mednarodnim značajem, ki se intenzivno in hitro razvija. Skladno s tem in glede na vse večje pomanjkanje pomorščakov Skupnosti, se ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem po osebju lahko bolj učinkovito ohrani na ravni Skupnosti kot na nacionalni ravni. Zato je bistvenega pomena, da se skupna prometna politika na področju pomorskega prometa razširi in tako pospeši gibanje pomorščakov znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Pomorski promet je področje s posebnim mednarodnim značajem, ki se intenzivno in hitro razvija. Skladno s tem in glede na vse večje pomanjkanje pomorščakov Skupnosti, se ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem po osebju lahko bolj učinkovito ohrani na ravni Skupnosti kot na nacionalni ravni. Zato je bistvenega pomena, da se skupna prometna politika na področju pomorskega prometa razširi in tako pospeši gibanje pomorščakov znotraj Skupnosti.

| (3) | Glede kvalifikacij pomorščakov je Skupnost določila minimalne zahteve za izobraževanje in usposabljanje pomorščakov ter izdajanje spričeval le-tem, kot to določa Direktiva 2001/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (3). Omenjena direktiva v pravo Skupnosti vključuje standarde za mednarodno usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje, določene s Konvencijo STCW. |
| --- | --- |

(3)

Glede kvalifikacij pomorščakov je Skupnost določila minimalne zahteve za izobraževanje in usposabljanje pomorščakov ter izdajanje spričeval le-tem, kot to določa Direktiva 2001/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (3). Omenjena direktiva v pravo Skupnosti vključuje standarde za mednarodno usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje, določene s Konvencijo STCW.

| (4) | Direktiva 2001/25/ES določa, da morajo imeti pomorščaki spričevalo o usposobljenosti, ki ga izda in potrdi pristojni organ države članice v skladu z omenjeno direktivo in ki zakonitemu imetniku spričevala omogoča delo na ladji in opravljanje funkcije, ki zajema stopnjo odgovornosti, določeno v spričevalu. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 2001/25/ES določa, da morajo imeti pomorščaki spričevalo o usposobljenosti, ki ga izda in potrdi pristojni organ države članice v skladu z omenjeno direktivo in ki zakonitemu imetniku spričevala omogoča delo na ladji in opravljanje funkcije, ki zajema stopnjo odgovornosti, določeno v spričevalu.

| (5) | V skladu z Direktivo 2001/25/ES, veljata za vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov med državami članicami, ki so ali niso državljani držav članic, Direktivi 89/48/EGS (4) in 92/51/EGS (5) o prvem oziroma drugem splošnem sistemu priznavanja poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Omenjeni direktivi ne predvidevata samodejnega priznavanja formalnih kvalifikacij pomorščakov, saj se za le-te lahko uporabijo kompenzacijski ukrepi. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Direktivo 2001/25/ES, veljata za vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov med državami članicami, ki so ali niso državljani držav članic, Direktivi 89/48/EGS (4) in 92/51/EGS (5) o prvem oziroma drugem splošnem sistemu priznavanja poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Omenjeni direktivi ne predvidevata samodejnega priznavanja formalnih kvalifikacij pomorščakov, saj se za le-te lahko uporabijo kompenzacijski ukrepi.

| (6) | Vsaka država članica bi morala priznavati vsako spričevalo ali katero koli drugo dokazilo o formalnih kvalifikacijah, izdano v drugi državi članici v skladu z Direktivo 2001/25/ES. Vsaka država članica naj zato pomorščaku, ki je spričevalo o usposobljenosti pridobil v drugi državi članici, ki izpolnjuje zahteve omenjene direktive, dovoli, da začne in opravlja pomorski poklic, za katerega je kvalificiran, brez kakršnih koli predpogojev, ki niso določeni za njene lastne državljane. |
| --- | --- |

(6)

Vsaka država članica bi morala priznavati vsako spričevalo ali katero koli drugo dokazilo o formalnih kvalifikacijah, izdano v drugi državi članici v skladu z Direktivo 2001/25/ES. Vsaka država članica naj zato pomorščaku, ki je spričevalo o usposobljenosti pridobil v drugi državi članici, ki izpolnjuje zahteve omenjene direktive, dovoli, da začne in opravlja pomorski poklic, za katerega je kvalificiran, brez kakršnih koli predpogojev, ki niso določeni za njene lastne državljane.

| (7) | Ker je cilj te direktive olajšati vzajemno priznavanje spričeval, se z njo ne določajo pogoji v zvezi z dostopom do zaposlitve. |
| --- | --- |

(7)

Ker je cilj te direktive olajšati vzajemno priznavanje spričeval, se z njo ne določajo pogoji v zvezi z dostopom do zaposlitve.

| (8) | Konvencija STCW določa jezikovne zahteve za pomorščake. Te zahteve bi morale biti vnesene v pravo Skupnosti za zagotovitev učinkovite komunikacije na ladjah in olajšanje prostega gibanja pomorščakov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Konvencija STCW določa jezikovne zahteve za pomorščake. Te zahteve bi morale biti vnesene v pravo Skupnosti za zagotovitev učinkovite komunikacije na ladjah in olajšanje prostega gibanja pomorščakov v Skupnosti.

| (9) | Širjenje ponarejenih spričeval o usposobljenosti pomorščakov danes predstavlja resno nevarnost za varnost na morju in zaščito morskega okolja. V večini primerov imetniki ponarejenih spričeval o usposobljenosti ne izpolnjujejo minimalnih zahtev iz Konvencije STCW. Ti pomorščaki bi lahko zlahka bili udeleženci v pomorskih nesrečah. |
| --- | --- |

(9)

Širjenje ponarejenih spričeval o usposobljenosti pomorščakov danes predstavlja resno nevarnost za varnost na morju in zaščito morskega okolja. V večini primerov imetniki ponarejenih spričeval o usposobljenosti ne izpolnjujejo minimalnih zahtev iz Konvencije STCW. Ti pomorščaki bi lahko zlahka bili udeleženci v pomorskih nesrečah.

| (10) | Države članice naj zato sprejmejo in izvršujejo posebne ukrepe za preprečevanje in kaznovanje goljufij, povezanih s spričevali o usposobljenosti ter si v okviru IMO prizadevajo za dosego strogih in izvršljivih sporazumov o boju proti takšnim ravnanjem na svetovni ravni. Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) je primerno mesto za izmenjavo podatkov, izkušenj in najboljših praks v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(10)

Države članice naj zato sprejmejo in izvršujejo posebne ukrepe za preprečevanje in kaznovanje goljufij, povezanih s spričevali o usposobljenosti ter si v okviru IMO prizadevajo za dosego strogih in izvršljivih sporazumov o boju proti takšnim ravnanjem na svetovni ravni. Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) je primerno mesto za izmenjavo podatkov, izkušenj in najboljših praks v zvezi s tem.

| (11) | Z Uredbo (ES) št. 1406/2002 (6) je bila ustanovljena Evropska agencija za pomorsko varnost (agencija), za namene zagotavljanja visoke, enotne in učinkovite ravni pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij. Ena od nalog agencije je pomagati Komisiji pri izvajanju kakršnihkoli nalog, ki so ji bile dodeljene na podlagi zakonodaje Skupnosti, ki se nanaša na usposabljanje, podeljevanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov. |
| --- | --- |

(11)

Z Uredbo (ES) št. 1406/2002 (6) je bila ustanovljena Evropska agencija za pomorsko varnost (agencija), za namene zagotavljanja visoke, enotne in učinkovite ravni pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij. Ena od nalog agencije je pomagati Komisiji pri izvajanju kakršnihkoli nalog, ki so ji bile dodeljene na podlagi zakonodaje Skupnosti, ki se nanaša na usposabljanje, podeljevanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov.

| (12) | Agencija naj zato pomaga Komisiji pri preverjanju ali države članice izpolnjujejo zahteve te direktive in Direktive 2001/25/ES. |
| --- | --- |

(12)

Agencija naj zato pomaga Komisiji pri preverjanju ali države članice izpolnjujejo zahteve te direktive in Direktive 2001/25/ES.

| (13) | Za vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov med državami članicami, ne glede na to ali so državljani države članice ali ne, ne veljata več Direktivi 89/48/EGS in 92/51/EGS, ampak ta direktiva. |
| --- | --- |

(13)

Za vzajemno priznavanje spričeval pomorščakov med državami članicami, ne glede na to ali so državljani države članice ali ne, ne veljata več Direktivi 89/48/EGS in 92/51/EGS, ampak ta direktiva.

| (14) | Zato bi bilo treba Direktivo 2001/25/ES ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(14)

Zato bi bilo treba Direktivo 2001/25/ES ustrezno spremeniti.

| (15) | Ker cilja te direktive, torej vzajemnega priznavanja spričeval pomorščakov, ki so jih izdale države članice, ni možno zadovoljivo doseči na ravni držav članic in ga je zato možno bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe, v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(15)

Ker cilja te direktive, torej vzajemnega priznavanja spričeval pomorščakov, ki so jih izdale države članice, ni možno zadovoljivo doseči na ravni držav članic in ga je zato možno bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe, v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja.

| (16) | V skladu z odstavkom 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (7) naj države članice za svoje potrebe in za potrebe Skupnosti pripravijo lastne tabele, ki bodo čim bolje prikazale ujemanje med to direktivo in ukrepi za prenos te direktive, ter te tabele tudi objavijo — |
| --- | --- |

(16)

V skladu z odstavkom 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (7) naj države članice za svoje potrebe in za potrebe Skupnosti pripravijo lastne tabele, ki bodo čim bolje prikazale ujemanje med to direktivo in ukrepi za prenos te direktive, ter te tabele tudi objavijo —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za pomorščake, ki:

| (a) | so državljani držav članic; |
| --- | --- |

(a)

so državljani držav članic;

| (b) | niso državljani držav članic in imajo spričevalo, ki ga je izdala država članica. |
| --- | --- |

(b)

niso državljani držav članic in imajo spričevalo, ki ga je izdala država članica.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „pomorščak“ pomeni osebo, ki je usposobljena in ima spričevalo države članice vsaj v skladu z zahtevami iz Priloge I k Direktivi 2001/25/ES; |
| --- | --- |

(a)

„pomorščak“ pomeni osebo, ki je usposobljena in ima spričevalo države članice vsaj v skladu z zahtevami iz Priloge I k Direktivi 2001/25/ES;

| (b) | „spričevalo“ pomeni veljaven dokument v smislu člena 4 Direktive 2001/25/ES; |
| --- | --- |

(b)

„spričevalo“ pomeni veljaven dokument v smislu člena 4 Direktive 2001/25/ES;

| (c) | „ustrezno spričevalo“ pomeni spričevalo, kot je opredeljeno v členu 1(27) Direktive 2001/25/ES; |
| --- | --- |

(c)

„ustrezno spričevalo“ pomeni spričevalo, kot je opredeljeno v členu 1(27) Direktive 2001/25/ES;

| (d) | „overitev“ pomeni veljaven dokument, ki ga je izdal pristojni organ države članice v skladu s členom 5(2) in (6) Direktive 2001/25/ES; |
| --- | --- |

(d)

„overitev“ pomeni veljaven dokument, ki ga je izdal pristojni organ države članice v skladu s členom 5(2) in (6) Direktive 2001/25/ES;

| (e) | „priznavanje“ pomeni, da pristojni organ države članice gostiteljice prizna spričevalo ali ustrezno spričevalo, ki ga je izdala druga država članica; |
| --- | --- |

(e)

„priznavanje“ pomeni, da pristojni organ države članice gostiteljice prizna spričevalo ali ustrezno spričevalo, ki ga je izdala druga država članica;

| (f) | „država članica gostiteljica“ pomeni katero koli državo članico, v kateri pomorščak uveljavlja priznanje svojega ali svojih ustreznih spričeval oziroma drugega spričevala ali spričeval; |
| --- | --- |

(f)

„država članica gostiteljica“ pomeni katero koli državo članico, v kateri pomorščak uveljavlja priznanje svojega ali svojih ustreznih spričeval oziroma drugega spričevala ali spričeval;

| (g) | „Konvencija STCW“ pomeni Mednarodno konvencijo o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978, kot je bila občasno spremenjena; |
| --- | --- |

(g)

„Konvencija STCW“ pomeni Mednarodno konvencijo o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978, kot je bila občasno spremenjena;

| (h) | „Kodeks STCW“ pomeni Kodeks o usposabljanju, izdajanju spričeval in ladijskem stražarjenju pomorščakov, kakor je bil sprejet z Resolucijo 2 Konference podpisnic STCW iz leta 1995, kot je bila občasno spremenjena; |
| --- | --- |

(h)

„Kodeks STCW“ pomeni Kodeks o usposabljanju, izdajanju spričeval in ladijskem stražarjenju pomorščakov, kakor je bil sprejet z Resolucijo 2 Konference podpisnic STCW iz leta 1995, kot je bila občasno spremenjena;

| (i) | „agencija“ pomeni Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002. |
| --- | --- |

(i)

„agencija“ pomeni Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002.

Člen 3

Priznavanje spričeval

1.   Vsaka država članica prizna ustrezna spričevala ali druga spričevala, ki jih je izdala druga država članica v skladu z zahtevami iz Direktive 2001/25/ES.

2.   Priznanje ustreznih spričeval se omeji na dela, naloge in raven usposobljenosti, ki so določene v spričevalu in jih spremlja overitev, ki potrjuje to priznanje.

3.   Države članice zagotovijo pravico do pritožbe na vsako zavrnitev overovitve veljavnega spričevala, ali na odsotnost odgovora, v skladu z nacionalno zakonodajo in postopki.

4.   Ne glede na odstavek 2 lahko pristojni organi države članice gostiteljice uvedejo dodatne omejitve del, nalog in ravni usposobljenosti v zvezi z obalno plovbo, kakor določa člen 7 Direktive 2001/25/ES, ali nadomestnih spričeval, izdanih na podlagi pravila VII/1 Priloge I k Direktivi 2001/25/ES.

5.   Država članica gostiteljica zagotovi, da imajo pomorščaki, ki predložijo v priznanje spričevala za naloge na upravljavski ravni, ustrezno znanje o pomorski zakonodaji te države članice v zvezi z nalogami, ki jih smejo opravljati.

Člen 4

Spremembe Direktive 2001/25/ES

Direktiva 2001/25/ES se spremeni kakor sledi:

| 1. | Člen 4 se nadomesti s:
  „Člen 4
  Spričevalo
  Spričevalo je katerikoli veljavni dokument, ne glede na njegovo poimenovanje, izdan s strani ali po pooblastilu pristojnega organa države članice v skladu s členom 5 in zahtevami, določenimi v Prilogi I.“. |
| --- | --- |

1.

Člen 4 se nadomesti s:

„Člen 4

Spričevalo

Spričevalo je katerikoli veljavni dokument, ne glede na njegovo poimenovanje, izdan s strani ali po pooblastilu pristojnega organa države članice v skladu s členom 5 in zahtevami, določenimi v Prilogi I.“.

| 2. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 7a
  Preprečevanje goljufij in drugih nezakonitih ravnanj
  1.   Države članice sprejmejo in izvršujejo ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij in drugih nezakonitih ravnanj v zvezi s postopkom izdajanja spričeval ali v zvezi s spričevali, ki so jih izdali in overili njihovi pristojni organi, ter predpišejo kazni, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  2.   Države članice imenujejo nacionalne organe, pristojne za odkrivanje in boj proti goljufijam in drugim nezakonitim ravnanjem ter izmenjavo podatkov s pristojnimi organi drugih držav članic in tretjih držav v zvezi z izdajanjem spričeval pomorščakov.
  Države članice nemudoma obvestijo druge države članice in Komisijo o podatkih o pristojnih nacionalnih organih.
  Države članice nemudoma obvestijo tudi vse tretje države, do katerih so prevzele obveznosti v skladu z odstavkom 1.2 pravila I/10 Konvencije STCW, o podatkih o pristojnih nacionalnih organih.
  3.   Na zahtevo države članice gostiteljice, pristojni organi druge države članice zagotovijo pisno potrdilo ali zavrnitev verodostojnosti spričeval pomorščakov, ustreznih overitev ali katerihkoli drugih listinskih dokazil o usposabljanju, izdanih v tej drugi državi članici.“. |
| --- | --- |

2.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 7a

Preprečevanje goljufij in drugih nezakonitih ravnanj

1.   Države članice sprejmejo in izvršujejo ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij in drugih nezakonitih ravnanj v zvezi s postopkom izdajanja spričeval ali v zvezi s spričevali, ki so jih izdali in overili njihovi pristojni organi, ter predpišejo kazni, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2.   Države članice imenujejo nacionalne organe, pristojne za odkrivanje in boj proti goljufijam in drugim nezakonitim ravnanjem ter izmenjavo podatkov s pristojnimi organi drugih držav članic in tretjih držav v zvezi z izdajanjem spričeval pomorščakov.

Države članice nemudoma obvestijo druge države članice in Komisijo o podatkih o pristojnih nacionalnih organih.

Države članice nemudoma obvestijo tudi vse tretje države, do katerih so prevzele obveznosti v skladu z odstavkom 1.2 pravila I/10 Konvencije STCW, o podatkih o pristojnih nacionalnih organih.

3.   Na zahtevo države članice gostiteljice, pristojni organi druge države članice zagotovijo pisno potrdilo ali zavrnitev verodostojnosti spričeval pomorščakov, ustreznih overitev ali katerihkoli drugih listinskih dokazil o usposabljanju, izdanih v tej drugi državi članici.“.

| 3. | Člen 18(1) in (2) se črta z učinkom od 20 oktobra 2007. |
| --- | --- |

3.

Člen 18(1) in (2) se črta z učinkom od 20 oktobra 2007.

| 4. | Vstavita se naslednja člena:
  „Člen 21a
  Redno spremljanje skladnosti
  Brez poseganja v pristojnosti Komisije po členu 226 Pogodbe, Komisija skupaj z Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 (8), redno in vsaj vsakih pet let preverja, ali države članice izpolnjujejo minimalne zahteve, določene s to direktivo.
  Člen 21b
  Poročilo o skladnosti
  Najpozneje 20 oktobra 2010 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni, ki ga pripravi na podlagi informacij, pridobljenih v skladu s členom 21a. V tem poročilu Komisija analizira ravnanje držav članic v skladu s to direktivo in kadar je potrebno, predlaga dodatne ukrepe. |
| --- | --- |

4.

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 21a

Redno spremljanje skladnosti

Brez poseganja v pristojnosti Komisije po členu 226 Pogodbe, Komisija skupaj z Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 (8), redno in vsaj vsakih pet let preverja, ali države članice izpolnjujejo minimalne zahteve, določene s to direktivo.

Člen 21b

Poročilo o skladnosti

Najpozneje 20 oktobra 2010 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni, ki ga pripravi na podlagi informacij, pridobljenih v skladu s členom 21a. V tem poročilu Komisija analizira ravnanje držav članic v skladu s to direktivo in kadar je potrebno, predlaga dodatne ukrepe.

| 5. | V poglavju I Priloge I se vstavi naslednji odstavek:
  „1a.   Države članice zagotovijo, da so pomorščaki primerno jezikovno usposobljeni, kakor je to opredeljeno v oddelkih A-II/1, A-III/1, A-IV/2 in A-II/4 Kodeksa STCW, kar jim omogoča izvajanje njihovih specifičnih dolžnosti na plovilu, ki pluje pod zastavo države članice gostiteljice.“. |
| --- | --- |

5.

V poglavju I Priloge I se vstavi naslednji odstavek:

„1a.   Države članice zagotovijo, da so pomorščaki primerno jezikovno usposobljeni, kakor je to opredeljeno v oddelkih A-II/1, A-III/1, A-IV/2 in A-II/4 Kodeksa STCW, kar jim omogoča izvajanje njihovih specifičnih dolžnosti na plovilu, ki pluje pod zastavo države članice gostiteljice.“.

Člen 5

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 20 oktobra 2007. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 7

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 7. septembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  UL C 157, 28.6.2005, str. 53.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. februarja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 27. junija 2005.

2

(3)  UL L 136, 18.5.2001, str. 17. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/23/ES (UL L 62, 9.3.2005, str. 14).

3

(4)  Direktiva Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988 o splošnem sistemu priznavanja visokošolskih diplom, pridobljenih s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, ki traja najmanj tri leta (UL L 19, 24.1.1989, str. 16). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 206, 31.7.2001, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 92/51/EGS z dne 18. junija 1992 o drugem splošnem sistemu priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja, ki dopolnjuje Direktivo 89/48/EGS (UL L 209, 24.7.1992, str. 25). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2004/108/ES (UL L 32, 5.2.2004, str. 15).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 724/2004 (UL L 129, 29.4.2004, str. 1).

6

(7)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

7

(8)  Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8. 2002, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 724/2004 (UL L 129, 29.4.2004, str. 1).“.

8

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/164 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/164

---

OKVIRNI SKLEP SVETA 2005/667/PNZ

z dne 12. julija 2005

o okrepitvi kazenskopravnega okvira za izvrševanje zakonodaje proti onesnaževanju morja z ladij

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 31(1)(e) in 34(2)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Akcijski program Sveta in Komisije o tem, kako najbolje izvajati določbe Amsterdamske pogodbe o območju svobode, varnosti in pravice (2) in Sklepe Evropskega sveta v Tampereju dne 15. in 16. oktobra 1999, in zlasti točke 48 teh sklepov, poudarja potrebo po zakonodajnih predlogih za boj proti kaznivim dejanjem zoper okolje, zlasti za skupne kazni in primerljiva jamstva v postopku. |
| --- | --- |

(1)

Akcijski program Sveta in Komisije o tem, kako najbolje izvajati določbe Amsterdamske pogodbe o območju svobode, varnosti in pravice (2) in Sklepe Evropskega sveta v Tampereju dne 15. in 16. oktobra 1999, in zlasti točke 48 teh sklepov, poudarja potrebo po zakonodajnih predlogih za boj proti kaznivim dejanjem zoper okolje, zlasti za skupne kazni in primerljiva jamstva v postopku.

| (2) | Boj proti naklepnemu ali hudo malomarnemu onesnaževanju morja z ladij je ena izmed prednostnih nalog Unije. Točke 32 do 34 Sklepov Evropskega sveta v Kopenhagnu dne 12. in 13. decembra 2002 in zlasti izjava Sveta za PNZ z dne 19. decembra 2002 po brodolomu tankerja Prestige izražajo odločnost Unije, da sprejme vse potrebne ukrepe, da se prepreči ponoven nastanek take škode. |
| --- | --- |

(2)

Boj proti naklepnemu ali hudo malomarnemu onesnaževanju morja z ladij je ena izmed prednostnih nalog Unije. Točke 32 do 34 Sklepov Evropskega sveta v Kopenhagnu dne 12. in 13. decembra 2002 in zlasti izjava Sveta za PNZ z dne 19. decembra 2002 po brodolomu tankerja Prestige izražajo odločnost Unije, da sprejme vse potrebne ukrepe, da se prepreči ponoven nastanek take škode.

| (3) | Kakor je izjavila Komisija v Sporočilu Evropskemu Parlamentu in Svetu o izboljšanju varnosti na morju kot odziv na nesrečo tankerja Prestige, je treba v ta namen približati zakonodaje držav članic. |
| --- | --- |

(3)

Kakor je izjavila Komisija v Sporočilu Evropskemu Parlamentu in Svetu o izboljšanju varnosti na morju kot odziv na nesrečo tankerja Prestige, je treba v ta namen približati zakonodaje držav članic.

| (4) | Namen Direktive 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (3) in tega okvirnega sklepa, ki dopolnjuje Direktivo 2005/35/ES s podrobnimi kazenskopravnimi določbami, je izvesti to približevanje. |
| --- | --- |

(4)

Namen Direktive 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (3) in tega okvirnega sklepa, ki dopolnjuje Direktivo 2005/35/ES s podrobnimi kazenskopravnimi določbami, je izvesti to približevanje.

| (5) | Ta okvirni sklep, ki temelji na členu 34 Pogodbe o Evropski uniji, je pravi instrument za naložitev obveznosti državam članicam, da predvidijo kazenskopravne kazni. |
| --- | --- |

(5)

Ta okvirni sklep, ki temelji na členu 34 Pogodbe o Evropski uniji, je pravi instrument za naložitev obveznosti državam članicam, da predvidijo kazenskopravne kazni.

| (6) | Zaradi posebne narave zadevnega ravnanja je treba uvesti skupne kazni za pravne osebe. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi posebne narave zadevnega ravnanja je treba uvesti skupne kazni za pravne osebe.

| (7) | Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982, ki so jo podpisale vse države članice in katere pogodbenica je Evropska skupnost, ima poseben pomen za sodelovanje. |
| --- | --- |

(7)

Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982, ki so jo podpisale vse države članice in katere pogodbenica je Evropska skupnost, ima poseben pomen za sodelovanje.

| (8) | Organizirati je treba kar najboljše sodelovanje med državami članicami in tako zagotoviti hiter prenos informacij iz ene države članice v drugo. Treba je določiti in opredeliti kontaktne točke. |
| --- | --- |

(8)

Organizirati je treba kar najboljše sodelovanje med državami članicami in tako zagotoviti hiter prenos informacij iz ene države članice v drugo. Treba je določiti in opredeliti kontaktne točke.

| (9) | Ker cilja tega okvirnega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi čezmejne narave škode, ki jo lahko povzroči zadevno ravnanje, tako lažje doseže Unija, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta okvirni sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(9)

Ker cilja tega okvirnega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi čezmejne narave škode, ki jo lahko povzroči zadevno ravnanje, tako lažje doseže Unija, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta okvirni sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (10) | Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6 Pogodbe o Evropski uniji in jih izraža Listina o temeljnih pravicah Evropske unije. |
| --- | --- |

(10)

Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6 Pogodbe o Evropski uniji in jih izraža Listina o temeljnih pravicah Evropske unije.

| (11) | Ta okvirni sklep za države članice, ki mejijo na ožine, skozi katere poteka mednarodna plovba v skladu z ureditvijo tranzitnega prehoda, ki ga določa oddelek 2 dela III Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982, ne vsebuje izrecne obveznosti izvrševanja jurisdikcije v zvezi s kršitvami, storjenimi v teh ožinah. Jurisdikcijo je treba izvrševati v skladu z mednarodnim pravom in zlasti s členom 34 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982. |
| --- | --- |

(11)

Ta okvirni sklep za države članice, ki mejijo na ožine, skozi katere poteka mednarodna plovba v skladu z ureditvijo tranzitnega prehoda, ki ga določa oddelek 2 dela III Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982, ne vsebuje izrecne obveznosti izvrševanja jurisdikcije v zvezi s kršitvami, storjenimi v teh ožinah. Jurisdikcijo je treba izvrševati v skladu z mednarodnim pravom in zlasti s členom 34 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982.

| (12) | Komisija mora spremljati praktično uporabo ukrepov, ki jih države članice sprejmejo za izvajanje tega okvirnega sklepa, ter v petih letih po datumu začetka izvajanja tega okvirnega sklepa Svetu predložiti poročilo. To poročilo lahko vsebuje tudi ustrezne predloge — |
| --- | --- |

(12)

Komisija mora spremljati praktično uporabo ukrepov, ki jih države članice sprejmejo za izvajanje tega okvirnega sklepa, ter v petih letih po datumu začetka izvajanja tega okvirnega sklepa Svetu predložiti poročilo. To poročilo lahko vsebuje tudi ustrezne predloge —

SPREJEL NASLEDNJI OKVIRNI SKLEP:

Člen 1

Opredelitve

V tem okvirnem sklepu se uporabljajo opredelitve iz člena 2 Direktive 2005/35/ES.

Člen 2

Kazniva dejanja

1.   Ob upoštevanju člena 4(2) vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se kršitev v smislu členov 4 in 5 Direktive 2005/35/ES šteje za kaznivo dejanje.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za člane posadke v zvezi s kršitvami, storjenimi v ožinah, skozi katere poteka mednarodna plovba, v izključnih ekonomskih conah in na odprtem morju, če so izpolnjeni pogoji iz Pravila 11(b) iz Priloge I ali Pravila 6(b) iz Priloge II h Konvenciji MARPOL 73/78.

Člen 3

Pomoč, podpiranje in napeljevanje

Vsaka država članica v skladu z nacionalno zakonodajo sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se kaznujejo pomoč, podpiranje ali napeljevanje k kaznivim dejanjem iz člena 2.

Člen 4

Kazni

1.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so za kazniva dejanja iz členov 2 in 3 predvidene učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazenskopravne kazni, ki vsaj za hude primere predvidevajo najvišjo zagroženo kazen najmanj od enega do treh let zapora.

2.   Država članica lahko v lažjih primerih, kadar storjeno dejanje ne povzroči poslabšanja kakovosti vode, predvidi kazni drugačne vrste od kazni iz odstavka 1.

3.   Kazenskopravne kazni iz odstavka 1 lahko spremljajo druge kazni ali ukrepi, zlasti denarne kazni ali za fizično osebo prepoved opravljanja dejavnosti, ki zahteva uradno dovoljenje ali odobritev, ali prepoved ustanavljanja, upravljanja ali vodenja podjetja ali fundacije, kadar dejstva, na podlagi katerih je bila oseba obsojena, očitno kažejo na nevarnost ponovnega izvajanja kriminalne dejavnosti iste vrste.

4.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se za naklepno storjena kazniva dejanja iz člena 2 predvidi najvišjo zagroženo kazen najmanj od treh do petih let zapora, če to kaznivo dejanje povzročilo znatno škodo večjih razsežnosti, ki vpliva na kvaliteto vode, živalske in rastlinske vrste ali njihove dele ter smrt ali resne poškodbe oseb.

5.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se za naklepno storjena kazniva dejanja iz člena 2 predvidi najvišjo zagroženo kazen najmanj od treh do petih let zapora, če:

| (a) | je kaznivo dejanje povzročilo znatno škodo večjih razsežnosti, ki vpliva na kvaliteto vode, živalske in rastlinske vrste ali njihove dele; ali |
| --- | --- |

(a)

je kaznivo dejanje povzročilo znatno škodo večjih razsežnosti, ki vpliva na kvaliteto vode, živalske in rastlinske vrste ali njihove dele; ali

| (b) | je bilo kaznivo dejanje storjeno v okviru kriminalne združbe v smislu Skupnega ukrepa Sveta 98/733/PNZ z dne 21. decembra 1998 o kaznivosti udeležbe v hudodelski združbi v državah članicah Evropske unije (4), in sicer ne glede na višino kazni iz tega skupnega ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

je bilo kaznivo dejanje storjeno v okviru kriminalne združbe v smislu Skupnega ukrepa Sveta 98/733/PNZ z dne 21. decembra 1998 o kaznivosti udeležbe v hudodelski združbi v državah članicah Evropske unije (4), in sicer ne glede na višino kazni iz tega skupnega ukrepa.

6.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se za kazniva dejanja iz člena 2, kadar so storjena iz hude malomarnosti, predvidi najvišja zagrožena kazen najmanj od dveh do petih let zapora, če je to kaznivo dejanje povzročilo znatno škodo večjih razsežnosti, ki vpliva na kvaliteto vode, živalske in rastlinske vrste ali njihove dele ter smrt ali resne poškodbe oseb.

7.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se za kazniva dejanja iz člena 2, kadar so storjena iz hude malomarnosti, predvidi najvišja zagroženo kazen najmanj od enega do treh let zapora, če je to kaznivo dejanje povzročilo znatno škodo večjih razsežnosti, ki vpliva na kvaliteto vode, živalske in rastlinske vrste ali njihove dele.

8.   Kar zadeva zaporne kazni, se ta člen uporablja brez poseganja v mednarodno pravo in zlasti člen 230 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982.

Člen 5

Odgovornost pravnih oseb

1.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pravne osebe lahko odgovorne za kazniva dejanja iz členov 2 in 3, ki jih v njihovo korist stori katera koli oseba, ki deluje bodisi samostojno bodisi kot član organa te pravne osebe, njen vodilni položaj znotraj te pravne osebe pa temelji na:

| (a) | pooblastilu za zastopanje pravne osebe; ali |
| --- | --- |

(a)

pooblastilu za zastopanje pravne osebe; ali

| (b) | pristojnosti za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe; ali |
| --- | --- |

(b)

pristojnosti za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe; ali

| (c) | pristojnosti za opravljanje nadzora znotraj pravne osebe. |
| --- | --- |

(c)

pristojnosti za opravljanje nadzora znotraj pravne osebe.

2.   Poleg primerov iz odstavka 1 države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pravne osebe lahko odgovorne tudi v primeru, ko sta pomanjkljiv nadzor ali kontrola osebe iz odstavka 1 omogočila, da je njej podrejena oseba v korist te pravne osebe storila kaznivo dejanje iz člena 2.

3.   Odgovornost pravne osebe v skladu z odstavkoma 1 in 2 ne izključuje kazenskih postopkov proti fizičnim osebam, ki so storilci, napeljevalci ali pomagači pri kaznivih dejanjih iz členov 2 in 3.

Člen 6

Kazni za pravne osebe

1.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se pravna oseba, odgovorna v skladu s členom 5(1), kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. Te kazni:

| (a) | vključujejo kazenskopravne ali nekazenskopravne denarne kazni, ki so vsaj v primerih, kadar je pravna oseba odgovorna za kazniva dejanja iz člena 2, naslednje:






  (i) | najvišja zagrožena kazen najmanj od 150 000 do 300 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

(a)

vključujejo kazenskopravne ali nekazenskopravne denarne kazni, ki so vsaj v primerih, kadar je pravna oseba odgovorna za kazniva dejanja iz člena 2, naslednje:

(i)

najvišja zagrožena kazen najmanj od 150 000 do 300 000 EUR;

| (ii) | najvišja zagrožena kazen najmanj od 750 000 do 1 500 000 EUR za najhujše primere, med katere sodijo vsaj naklepno storjena kazniva dejanja iz člena 4(4) in (5); |
| --- | --- |

(ii)

najvišja zagrožena kazen najmanj od 750 000 do 1 500 000 EUR za najhujše primere, med katere sodijo vsaj naklepno storjena kazniva dejanja iz člena 4(4) in (5);

| (b) | lahko za vse primere vključujejo kazni, ki niso denarne kazni, kot na primer:






  (i) | izključitev iz upravičenosti do javnih ugodnosti ali pomoči; |
| --- | --- | --- |

(b)

lahko za vse primere vključujejo kazni, ki niso denarne kazni, kot na primer:

(i)

izključitev iz upravičenosti do javnih ugodnosti ali pomoči;

| (ii) | začasno ali stalno prepoved opravljanja dejavnosti; |
| --- | --- |

(ii)

začasno ali stalno prepoved opravljanja dejavnosti;

| (iii) | uvedbo sodnega nadzora; |
| --- | --- |

(iii)

uvedbo sodnega nadzora;

| (iv) | sodni nalog za likvidacijo; |
| --- | --- |

(iv)

sodni nalog za likvidacijo;

| (v) | obveznost sprejetja posebnih ukrepov za odpravo posledic kaznivega dejanja, za katero je odgovorna pravna oseba. |
| --- | --- |

(v)

obveznost sprejetja posebnih ukrepov za odpravo posledic kaznivega dejanja, za katero je odgovorna pravna oseba.

2.   Za namene izvajanja odstavka 1(a) in brez poseganja v prvi stavek odstavka 1 države članice, ki niso sprejele eura, uporabljajo menjalni tečaj med eurom in svojo valuto, ki je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije dne 12. julija 2005.

3.   Država članica lahko odstavek 1(a) izvaja z uporabo sistema, pri katerem je denarna kazen sorazmerna s prometom pravne osebe, finančnimi koristmi, pridobljenimi ali predvidenimi s storjenim kaznivim dejanjem, ali s kakršno koli vrednostjo, ki opredeljuje finančni položaj pravne osebe, pod pogojem, da tak sistem predvideva najvišje zagrožene denarne kazni, ki so vsaj tako visoke kot minimalne najvišje zagrožene denarne kazni, določene v odstavku 1(a).

4.   Država članica, ki bo okvirni sklep izvajala v skladu z odstavkom 2, o svoji nameri uradno obvesti Generalni sekretariat Sveta in Komisijo.

5.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se pravna oseba, odgovorna v skladu s členom 5(2), kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi ali ukrepi.

Člen 7

Jurisdikcija

1.   Kolikor to dopušča mednarodno pravo, vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za izvrševanje svoje jurisdikcije glede kaznivih dejanj iz členov 2 in 3, če je bilo kaznivo dejanje storjeno:

| (a) | v celoti ali delno na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(a)

v celoti ali delno na njenem ozemlju;

| (b) | v njeni izključni ekonomski coni ali podobni coni, določeni v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

(b)

v njeni izključni ekonomski coni ali podobni coni, določeni v skladu z mednarodnim pravom;

| (c) | na ladji, ki pluje pod njeno zastavo; |
| --- | --- |

(c)

na ladji, ki pluje pod njeno zastavo;

| (d) | s strani njenega državljana, če je dejanje kaznivo po kazenskem pravu kraja, kjer je bilo storjeno, ali če kraj, kjer je bilo kaznivo dejanje storjeno, ne spada pod nikogaršnjo jurisdikcijo; |
| --- | --- |

(d)

s strani njenega državljana, če je dejanje kaznivo po kazenskem pravu kraja, kjer je bilo storjeno, ali če kraj, kjer je bilo kaznivo dejanje storjeno, ne spada pod nikogaršnjo jurisdikcijo;

| (e) | v korist pravne osebe s statutarnim sedežem na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(e)

v korist pravne osebe s statutarnim sedežem na njenem ozemlju;

| (f) | zunaj njenega ozemlja, vendar je povzročilo ali bi utegnilo povzročiti onesnaženje na njenem ozemlju ali v njeni ekonomski coni, ladja pa je prostovoljno v pristanišču ali predobalnem terminalu te države članice; ali |
| --- | --- |

(f)

zunaj njenega ozemlja, vendar je povzročilo ali bi utegnilo povzročiti onesnaženje na njenem ozemlju ali v njeni ekonomski coni, ladja pa je prostovoljno v pristanišču ali predobalnem terminalu te države članice; ali

| (g) | na odprtem morju, ladja pa je prostovoljno v pristanišču ali predobalnem terminalu te države članice. |
| --- | --- |

(g)

na odprtem morju, ladja pa je prostovoljno v pristanišču ali predobalnem terminalu te države članice.

2.   Vsaka država članica se lahko odloči, da ne bo uporabljala, oziroma da bo uporabljala le v posebnih primerih ali okoliščinah, pravila o jurisdikciji, ki so določena v:

| (a) | odstavku 1(d); |
| --- | --- |

(a)

odstavku 1(d);

| (b) | odstavku 1(e). |
| --- | --- |

(b)

odstavku 1(e).

3.   Če se države članice odločijo uporabiti odstavek 2, o tem obvestijo Generalni sekretariat Sveta in, kjer je to primerno, navedejo tudi posebne primere ali okoliščine, na katere se njihova odločitev nanaša.

4.   Če kaznivo dejanje sodi v jurisdikcijo več kot ene države članice, si zadevne države članice prizadevajo ustrezno uskladiti svoje ukrepe, zlasti kar zadeva pogoje za pregon in podrobne ureditve medsebojne pomoči.

5.   Upošteva se naslednje navezne okoliščine:

| (a) | država članica, ki ji pripada ozemlje, izključna ekonomska cona ali njej enakovredna cona, kjer je bilo storjeno kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

(a)

država članica, ki ji pripada ozemlje, izključna ekonomska cona ali njej enakovredna cona, kjer je bilo storjeno kaznivo dejanje;

| (b) | država članica, ki ji pripada ozemlje, izključna ekonomska cona ali njej enakovredna cona, kjer se čutijo posledice kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

(b)

država članica, ki ji pripada ozemlje, izključna ekonomska cona ali njej enakovredna cona, kjer se čutijo posledice kaznivega dejanja;

| (c) | država članica, ki ji pripada ozemlje, izključna ekonomska cona ali njej enakovredna cona, prek katere pluje ladja, s katere je bilo storjeno kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

(c)

država članica, ki ji pripada ozemlje, izključna ekonomska cona ali njej enakovredna cona, prek katere pluje ladja, s katere je bilo storjeno kaznivo dejanje;

| (d) | država članica, katere državljan je storilec kaznivega dejanja ali v kateri ima ta stalno prebivališče; |
| --- | --- |

(d)

država članica, katere državljan je storilec kaznivega dejanja ali v kateri ima ta stalno prebivališče;

| (e) | država članica, na ozemlju katere ima pravna oseba, za katero je bilo storjeno kaznivo dejanje, statutarni sedež; |
| --- | --- |

(e)

država članica, na ozemlju katere ima pravna oseba, za katero je bilo storjeno kaznivo dejanje, statutarni sedež;

| (f) | država članica, pod katere zastavo pluje ladja, s katere je bilo storjeno kaznivo dejanje. |
| --- | --- |

(f)

država članica, pod katere zastavo pluje ladja, s katere je bilo storjeno kaznivo dejanje.

6.   Za namene uporabe tega člena ozemlje vključuje območja iz člena 3(1)(a) in (b) Direktive 2005/35/ES.

Člen 8

Sporočanje informacij

1.   Če je država članica obveščena o storitvi kaznivega dejanja, za katero se uporablja člen 2, ali o nevarnosti storitve takega kaznivega dejanja, ki povzroči ali bi utegnilo povzročiti nenadno onesnaženje, o tem nemudoma obvesti druge države članice, ki bi utegnile biti izpostavljene tej škodi, in Komisijo.

2.   Če je država članica obveščena o storitvi kaznivega dejanja, za katero se uporablja člen 2, ali o nevarnosti storitve takega kaznivega dejanja, ki bi utegnilo spadati v jurisdikcijo ene od držav članic, o tem nemudoma obvesti zadevno državo članico.

3.   Države članice nemudoma obvestijo državo zastave, pod katero pluje ladja, ali katero koli drugo zadevno državo o ukrepih, sprejetih v skladu tem okvirnim sklepom in zlasti v skladu s členom 7 tega okvirnega sklepa.

Člen 9

Določitev kontaktnih točk

1.   Predvsem za izmenjavo informacij iz člena 8 vsaka država članica določi obstoječe kontaktne točke ali po potrebi vzpostavi nove kontaktne točke.

2.   Vsaka država članica obvesti Komisijo o tem, katera njena služba oz. službe delujejo kot kontaktne točke v skladu z odstavkom 1. Komisija o teh kontaktnih točkah obvesti druge države članice.

Člen 10

Ozemeljska uporaba

Ta okvirni sklep se uporablja na istem ozemlju kot Direktiva 2005/35/ES.

Člen 11

Izvajanje

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev s tem okvirnim sklepom do 12. januarja 2007.

2.   Države članice Generalnemu sekretariatu Sveta in Komisiji do 12. januarja 2007 pošljejo besedila vseh določb predpisov, ki v njihovo nacionalno pravo prenašajo obveznosti, ki jim jih nalaga ta okvirni sklep. Svet na podlagi teh informacij in pisnega poročila Komisije najkasneje do 12. januarja 2009 oceni, v kolikšni meri so države članice prenesle ta okvirni sklep.

3.   Komisija do 12. januarja 2012, na podlagi informacij držav članic o praktični uporabi določb za izvajanje tega okvirnega sklepa Svetu, predloži poročilo in morebitne predloge, za katere meni, da so primerni, ki lahko vključujejo predloge, katerih namen je, da države članice v zvezi s kaznivimi dejanji, storjenimi v njihovem teritorialnem morju ali v njihovi izključni ekonomski coni ali njej enakovredni coni, ladje, ki pluje pod zastavo druge države članice, ne bi štele za tujo ladjo v smislu člena 230 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta okvirni sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 12. julija 2005

Za Svet

Predsednik

G. BROWN

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2004 (UL C 92, 16.4.2004, str. 19).

1

(2)  UL C 19, 23.1.1999, str. 1.

2

(3)  Glej stran 11 tega Uradnega lista.

3

(4)  UL L 351, 29.12.1998, str. 1.

4

---

Popravek

| 30.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 255/168 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 255/168

---

Zapisnik o popravku Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Uradu za carinsko in mejno zaščito pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost

(
  Uradni list Evropske unije L 183 z dne 20. maja 2004
  )

Ta popravek je bil sprejet z diplomatsko noto, podpisano v Bruslju dne 4. avgusta 2005, katere depozitar je Svet.

Stran 84, peta uvodna izjava:

namesto:

„OB UPOŠTEVANJU Odločbe Komisije C(2004) 1799, sprejete dne 17. maja 2004 na podlagi člena 25(6) Direktive 95/46/ES, v kateri ...“

beri:

beri:

„OB UPOŠTEVANJU Odločbe Komisije 2004/535/ES, sprejete dne 14. maja 2004 na podlagi člena 25(6) Direktive 95/46/ES, v kateri ...“.

---