# Europeiska unionens L 240/16 s

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 240 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången16 september 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 240

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången16 september 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1487/2005 av den 12 september 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa appreterade polyesterfilamentvävnader med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1488/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 17 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1489/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 16 september 2005 | 19 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1490/2005 av den 15 september 2005 om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 1462/2005 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick | 22 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1491/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 5:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1138/2005 | 24 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1492/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av exportbidragen för mjölk och mjölkprodukter | 25 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1493/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004 | 33 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1494/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004 | 35 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1495/2005 av den 15 september 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1166/2005 när det gäller den kvantitet som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av majs som innehas av det franska interventionsorganet | 36 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1496/2005 av den 15 september 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1168/2005 när det gäller den kvantitet som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av majs som innehas av det österrikiska interventionsorganet | 37 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1497/2005 av den 15 september 2005 om rättelse av rådets och kommissionens beslut 2005/430/EG, Euratom om ingående av ett tilläggsprotokoll till Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan | 38 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1498/2005 av den 15 september 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1262/2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker | 39 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1499/2005 av den 15 september 2005 om införande av ett förbud mot fiske efter kolja i ICES-områdena I, II (norska vatten) av fartyg som seglar under spansk flagg | 40 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1500/2005 av den 15 september 2005 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005 | 42 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1501/2005 av den 15 september 2005 om de anbud som meddelats för export av havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1438/2005 | 43 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1502/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005 | 44 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 1487/2005 av den 12 september 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa appreterade polyesterfilamentvävnader med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1488/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

17

Kommissionens förordning (EG) nr 1489/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 16 september 2005

19

Kommissionens förordning (EG) nr 1490/2005 av den 15 september 2005 om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 1462/2005 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick

22

Kommissionens förordning (EG) nr 1491/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 5:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1138/2005

24

Kommissionens förordning (EG) nr 1492/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av exportbidragen för mjölk och mjölkprodukter

25

Kommissionens förordning (EG) nr 1493/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

33

Kommissionens förordning (EG) nr 1494/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

35

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1495/2005 av den 15 september 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1166/2005 när det gäller den kvantitet som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av majs som innehas av det franska interventionsorganet

36

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1496/2005 av den 15 september 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1168/2005 när det gäller den kvantitet som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av majs som innehas av det österrikiska interventionsorganet

37

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1497/2005 av den 15 september 2005 om rättelse av rådets och kommissionens beslut 2005/430/EG, Euratom om ingående av ett tilläggsprotokoll till Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan

38

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1498/2005 av den 15 september 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1262/2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker

39

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1499/2005 av den 15 september 2005 om införande av ett förbud mot fiske efter kolja i ICES-områdena I, II (norska vatten) av fartyg som seglar under spansk flagg

40

Kommissionens förordning (EG) nr 1500/2005 av den 15 september 2005 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005

42

Kommissionens förordning (EG) nr 1501/2005 av den 15 september 2005 om de anbud som meddelats för export av havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1438/2005

43

Kommissionens förordning (EG) nr 1502/2005 av den 15 september 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005

44

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 oktober 2004 om det statliga stöd C 38/03 som Spanien har genomfört i form av omstruktureringsstöd till spanska statliga varv
  [delgivet med nr K(2004) 3918]

   (
  1
  ) | 45 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 20 oktober 2004 om det statliga stöd C 38/03 som Spanien har genomfört i form av omstruktureringsstöd till spanska statliga varv
  [delgivet med nr K(2004) 3918]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2004) 3918]

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1487/2005

av den 12 september 2005

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa appreterade polyesterfilamentvävnader med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Provisoriska åtgärder

| (1) | Den 15 mars 2005 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 426/2005 (2) (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”) en preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa appreterade polyesterfilamentvävnader med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(1)

Den 15 mars 2005 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 426/2005 (2) (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”) en preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa appreterade polyesterfilamentvävnader med ursprung i Kina.

| (2) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2003–31 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2003–31 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

2.   Efterföljande förfarande

| (3) | Efter det att det införts en preliminär antidumpningstull på import av vissa appreterade polyesterfilamentvävnader från Kina underrättades samtliga parter om de omständigheter och överväganden som låg till grund för förordningen om preliminär tull. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att det införts en preliminär antidumpningstull på import av vissa appreterade polyesterfilamentvävnader från Kina underrättades samtliga parter om de omständigheter och överväganden som låg till grund för förordningen om preliminär tull. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter.

| (4) | Några parter lämnade skriftliga synpunkter. De parter som så begärde gavs också möjlighet att höras muntligen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin undersökning. Parternas skriftliga och muntliga synpunkter prövades, och de preliminära undersökningsresultaten ändrades vid behov i enlighet med dessa synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

Några parter lämnade skriftliga synpunkter. De parter som så begärde gavs också möjlighet att höras muntligen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin undersökning. Parternas skriftliga och muntliga synpunkter prövades, och de preliminära undersökningsresultaten ändrades vid behov i enlighet med dessa synpunkter.

| (5) | Kommissionen underrättade vidare parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att rekommendera införandet av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär tull. Det fastställdes även en tidsfrist inom vilken de berörda parterna kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande, och förslaget om en slutgiltig antidumpningstull ändrades vid behov i enlighet med dessa synpunkter. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade vidare parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att rekommendera införandet av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär tull. Det fastställdes även en tidsfrist inom vilken de berörda parterna kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande, och förslaget om en slutgiltig antidumpningstull ändrades vid behov i enlighet med dessa synpunkter.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (6) | I skäl 11 i förordningen om preliminär tull definieras den berörda produkten som appreterade klädtyger av polyesterfilament, som är vävda av syntetiska filamentgarn innehållande minst 85 viktprocent texturerade eller otexturerade polyesterfilament, färgade eller tryckta. Det bör förtydligas att även om den berörda produkten vanligtvis används för klädapplikationer, t.ex. för tillverkning av foder till kläder och tillverkning av anoraker, sportkläder, skidkläder, underkläder och modeplagg, kan den även, om än i en mer ringa utsträckning, användas för andra applikationer. Följaktligen omfattas alla appreterade polyesterfilamentvävnader enligt denna beskrivning av produktdefinitionen, oavsett deras slutliga användning. Oavsett vilken applikation den berörda produkten används för har den samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och skillnaderna i fråga om användningsområde inverkar därför inte på definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(6)

I skäl 11 i förordningen om preliminär tull definieras den berörda produkten som appreterade klädtyger av polyesterfilament, som är vävda av syntetiska filamentgarn innehållande minst 85 viktprocent texturerade eller otexturerade polyesterfilament, färgade eller tryckta. Det bör förtydligas att även om den berörda produkten vanligtvis används för klädapplikationer, t.ex. för tillverkning av foder till kläder och tillverkning av anoraker, sportkläder, skidkläder, underkläder och modeplagg, kan den även, om än i en mer ringa utsträckning, användas för andra applikationer. Följaktligen omfattas alla appreterade polyesterfilamentvävnader enligt denna beskrivning av produktdefinitionen, oavsett deras slutliga användning. Oavsett vilken applikation den berörda produkten används för har den samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och skillnaderna i fråga om användningsområde inverkar därför inte på definitionen av den berörda produkten.

| (7) | Det bekräftas också att även vävnader som färgats vita omfattas av produktdefinitionen. Dessa vävnader är emellertid att skilja från oblekta vävnader av syntetiska filamentgarn (även kallade gråa vävnader), som är en redan vävd men ännu inte färgad produkt, vilken utgör råmaterialet för den berörda produkten. Den senare produkten omfattas därför inte av produktdefinitionen. Eftersom vävnader som färgats vita enligt definitionen ovan omfattas av KN-nummer ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 och ex 5407 69 10 har dessa KN-nummer fått läggas till i denna förordnings artikeldel. |
| --- | --- |

(7)

Det bekräftas också att även vävnader som färgats vita omfattas av produktdefinitionen. Dessa vävnader är emellertid att skilja från oblekta vävnader av syntetiska filamentgarn (även kallade gråa vävnader), som är en redan vävd men ännu inte färgad produkt, vilken utgör råmaterialet för den berörda produkten. Den senare produkten omfattas därför inte av produktdefinitionen. Eftersom vävnader som färgats vita enligt definitionen ovan omfattas av KN-nummer ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 och ex 5407 69 10 har dessa KN-nummer fått läggas till i denna förordnings artikeldel.

| (8) | Slutligen bekräftas det även att den berörda produkten bör särskiljas från vävnader av polyesterfilament av olikfärgade garner, där färgat garn vävs till tyger och mönstret skapas genom vävning. Den senare produkten har andra grundläggande fysiska och kemiska egenskaper, eftersom det används ett annat råmaterial (färgat garn) och mönstret erhålles genom vävning och inte genom tryck eller färgning. Dessutom används sådana typer av appreterade vävnader normalt till mjuka möbeltyger, medan den berörda produkten nästan uteslutande används för tillverkning av kläder. |
| --- | --- |

(8)

Slutligen bekräftas det även att den berörda produkten bör särskiljas från vävnader av polyesterfilament av olikfärgade garner, där färgat garn vävs till tyger och mönstret skapas genom vävning. Den senare produkten har andra grundläggande fysiska och kemiska egenskaper, eftersom det används ett annat råmaterial (färgat garn) och mönstret erhålles genom vävning och inte genom tryck eller färgning. Dessutom används sådana typer av appreterade vävnader normalt till mjuka möbeltyger, medan den berörda produkten nästan uteslutande används för tillverkning av kläder.

| (9) | Flera berörda parter hävdade att antidumpningsåtgärderna inte borde omfatta appreterade polyesterfilamentvävnader som används som möbeltyg eller för prydnadsändamål. En berörd part som importerade vävnader av polyester avsedda för paraplyer hävdade dessutom att den vävnad som detta företag importerade användes för andra ändamål och inte var lämpad för beklädnadsindustrin på grund av skillnader i fråga om vikt. |
| --- | --- |

(9)

Flera berörda parter hävdade att antidumpningsåtgärderna inte borde omfatta appreterade polyesterfilamentvävnader som används som möbeltyg eller för prydnadsändamål. En berörd part som importerade vävnader av polyester avsedda för paraplyer hävdade dessutom att den vävnad som detta företag importerade användes för andra ändamål och inte var lämpad för beklädnadsindustrin på grund av skillnader i fråga om vikt.

| (10) | Det framgick faktiskt av undersökningen att den berörda produkten även, om än i en mer ringa utsträckning, används som möbeltyg och för prydnadsändamål. Dessa produkter har dock trots skillnader i fråga om flera faktorer, såsom färg, garnstorlek och slutbehandling, samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som de produkter som används som klädtyg. Därför dras slutsatsen att produkterna i fråga inte bör undantas från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(10)

Det framgick faktiskt av undersökningen att den berörda produkten även, om än i en mer ringa utsträckning, används som möbeltyg och för prydnadsändamål. Dessa produkter har dock trots skillnader i fråga om flera faktorer, såsom färg, garnstorlek och slutbehandling, samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som de produkter som används som klädtyg. Därför dras slutsatsen att produkterna i fråga inte bör undantas från produktdefinitionen.

| (11) | En berörd part hävdade att priset och kvaliteten skiljer sig väsentligt beroende på användningsområde, t.ex. foder till kläder av låg kvalitet eller som tyg till kläder av hög kvalitet, och att produkter för olika användningsområden därför inte bör ses som en och samma produkt. |
| --- | --- |

(11)

En berörd part hävdade att priset och kvaliteten skiljer sig väsentligt beroende på användningsområde, t.ex. foder till kläder av låg kvalitet eller som tyg till kläder av hög kvalitet, och att produkter för olika användningsområden därför inte bör ses som en och samma produkt.

| (12) | När det gäller skillnaderna i fråga om typer och priser har dessa beaktats genom de produktkontrollnummer som fastställts för undersökningen, vilket säkerställer att de olika produkttyperna jämförs med likadana produkter. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller skillnaderna i fråga om typer och priser har dessa beaktats genom de produktkontrollnummer som fastställts för undersökningen, vilket säkerställer att de olika produkttyperna jämförs med likadana produkter.

| (13) | I skäl 15 i förordningen om preliminär tull angavs att kommissionen kommit fram till att de appreterade polyesterfilamentvävnader som tillverkades av gemenskapsindustrin och såldes på gemenskapsmarknaden och de som tillverkades i de berörda länderna och exporterades till gemenskapen var likadana produkter, eftersom de befintliga olika typerna av appreterade polyesterfilamentvävnader hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden. |
| --- | --- |

(13)

I skäl 15 i förordningen om preliminär tull angavs att kommissionen kommit fram till att de appreterade polyesterfilamentvävnader som tillverkades av gemenskapsindustrin och såldes på gemenskapsmarknaden och de som tillverkades i de berörda länderna och exporterades till gemenskapen var likadana produkter, eftersom de befintliga olika typerna av appreterade polyesterfilamentvävnader hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden.

| (14) | Eftersom det inte lämnats några ytterligare synpunkter på definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas innehållet och de preliminära slutsatserna i skälen 11–16 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom det inte lämnats några ytterligare synpunkter på definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas innehållet och de preliminära slutsatserna i skälen 11–16 i förordningen om preliminär tull.

C.   PARTER SOM BERÖRS AV FÖRFARANDET

| (15) | En berörd part begärde att uppgifterna rörande de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen skulle offentliggöras i syfte att ge de berörda parterna möjlighet att bedöma om de gällande kraven för att ingå i gemenskapsindustrin är uppfyllda. Såsom anges i skäl 8 a i förordningen om preliminär tull begärde gemenskapstillverkarna i enlighet med artikel 19 i grundförordningen att deras uppgifter inte skulle offentliggöras, eftersom detta skulle få betydande negativa verkningar för dem. Eftersom vissa av dem köper polyestergarn (deras huvudsakliga råmaterial) från kinesiska leverantörer finns det risk för vedergällning. Begäran konstaterades vara tillräckligt väl underbyggd och beviljades därför. |
| --- | --- |

(15)

En berörd part begärde att uppgifterna rörande de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen skulle offentliggöras i syfte att ge de berörda parterna möjlighet att bedöma om de gällande kraven för att ingå i gemenskapsindustrin är uppfyllda. Såsom anges i skäl 8 a i förordningen om preliminär tull begärde gemenskapstillverkarna i enlighet med artikel 19 i grundförordningen att deras uppgifter inte skulle offentliggöras, eftersom detta skulle få betydande negativa verkningar för dem. Eftersom vissa av dem köper polyestergarn (deras huvudsakliga råmaterial) från kinesiska leverantörer finns det risk för vedergällning. Begäran konstaterades vara tillräckligt väl underbyggd och beviljades därför.

D.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (16) | I den nu aktuella undersökningen gav sig 49 exporterande tillverkare i Kina till känna och begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. För varje ansökan om marknadsekonomisk status undersöktes det om de fem kriterier som anges i den artikeln var uppfyllda. |
| --- | --- |

(16)

I den nu aktuella undersökningen gav sig 49 exporterande tillverkare i Kina till känna och begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. För varje ansökan om marknadsekonomisk status undersöktes det om de fem kriterier som anges i den artikeln var uppfyllda.

| (17) | På denna grundval beviljades 25 företag marknadsekonomisk status, eftersom de kunde påvisa att de uppfyllde de fem härför relevanta kriterierna (se skäl 23 i förordningen om preliminär tull). Övriga företag kunde inte beviljas marknadsekonomisk status. När det gäller 10 av dem berodde detta på att de inte samarbetat i undersökningen i tillräcklig utsträckning i och med att de inte lämnat de nödvändiga uppgifter som begärts, under det att 14 av dem inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen (av de orsaker som anges i tabellen nedan).










  Företag | Kriterium |
| --- | --- | --- |
| Artikel 2.7 c första strecksatsen | Artikel 2.7 c andra strecksatsen | Artikel 2.7 c tredje strecksatsen | Artikel 2.7 c fjärde strecksatsen | Artikel 2.7 c femte strecksatsen |
| 1 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 2 | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 3 | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 4 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 5 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 6 | Uppfyllt | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 7 | Uppfyllt | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 8 | Uppfyllt | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 9 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 10 | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 11 | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 12 | Uppfyllt | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 13 | Uppfyllt | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 14 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret från samarbetsvilliga kinesiska exportörer. |

(17)

På denna grundval beviljades 25 företag marknadsekonomisk status, eftersom de kunde påvisa att de uppfyllde de fem härför relevanta kriterierna (se skäl 23 i förordningen om preliminär tull). Övriga företag kunde inte beviljas marknadsekonomisk status. När det gäller 10 av dem berodde detta på att de inte samarbetat i undersökningen i tillräcklig utsträckning i och med att de inte lämnat de nödvändiga uppgifter som begärts, under det att 14 av dem inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen (av de orsaker som anges i tabellen nedan).

Företag

Kriterium

Artikel 2.7 c första strecksatsen

Artikel 2.7 c andra strecksatsen

Artikel 2.7 c tredje strecksatsen

Artikel 2.7 c fjärde strecksatsen

Artikel 2.7 c femte strecksatsen

1

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

2

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

3

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

4

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

5

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

6

Uppfyllt

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

7

Uppfyllt

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

8

Uppfyllt

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

9

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

10

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

11

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

12

Uppfyllt

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

13

Uppfyllt

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

14

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret från samarbetsvilliga kinesiska exportörer.

| (18) | De berörda företagen och den klagande gavs tillfälle att lämna synpunkter på detta undersökningsresultat. I de följande skälen redovisas resultatet av analysen av de synpunkter som inkom från de olika berörda parterna. |
| --- | --- |

(18)

De berörda företagen och den klagande gavs tillfälle att lämna synpunkter på detta undersökningsresultat. I de följande skälen redovisas resultatet av analysen av de synpunkter som inkom från de olika berörda parterna.

| (19) | Det bör allmänt sett erinras om att enligt artikel 2.7 c i grundförordningen ligger bevisbördan på de exporterande tillverkare som begär marknadsekonomisk status, eftersom det i denna artikel föreskrivs att det åligger företagen att lämna tillräcklig bevisning för att de är verksamma under marknadsmässiga förhållanden. Om det skulle råda tvivel, t.ex. på grund av att det berörda företaget eller de berörda företagen inte lämnat eller varit i stånd att lämna nödvändiga uppgifter eller om dessa uppgifter är otillräckliga, kan marknadsekonomisk status inte beviljas. |
| --- | --- |

(19)

Det bör allmänt sett erinras om att enligt artikel 2.7 c i grundförordningen ligger bevisbördan på de exporterande tillverkare som begär marknadsekonomisk status, eftersom det i denna artikel föreskrivs att det åligger företagen att lämna tillräcklig bevisning för att de är verksamma under marknadsmässiga förhållanden. Om det skulle råda tvivel, t.ex. på grund av att det berörda företaget eller de berörda företagen inte lämnat eller varit i stånd att lämna nödvändiga uppgifter eller om dessa uppgifter är otillräckliga, kan marknadsekonomisk status inte beviljas.

| (20) | Vidare måste ett företag till fullo uppfylla alla de fem kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen för att det skall kunna beviljas marknadsekonomisk status. Med andra ord kan marknadsekonomisk status inte beviljas om något av villkoren är endast delvis uppfyllt. Gemenskapsinstitutionerna har dessutom som praxis att undersöka huruvida en grupp av närstående företag i sin helhet uppfyller villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status, vilket innebär att vart och ett av de närstående företag som tillverkar eller säljer den berörda produkten skall påvisa att det uppfyller de kriterier som krävs för att beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(20)

Vidare måste ett företag till fullo uppfylla alla de fem kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen för att det skall kunna beviljas marknadsekonomisk status. Med andra ord kan marknadsekonomisk status inte beviljas om något av villkoren är endast delvis uppfyllt. Gemenskapsinstitutionerna har dessutom som praxis att undersöka huruvida en grupp av närstående företag i sin helhet uppfyller villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status, vilket innebär att vart och ett av de närstående företag som tillverkar eller säljer den berörda produkten skall påvisa att det uppfyller de kriterier som krävs för att beviljas marknadsekonomisk status.

| (21) | I detta sammanhang hävdade företagen 4, 5, 9 och 14 att bedömningen av om de bör beviljas marknadsekonomisk status måste ske med hänsyn till helheten och att de borde beviljas marknadsekonomisk status, eftersom kommissionen konstaterat att det endast var vissa aspekter av kriterierna i fråga som inte var uppfyllda. Denna begäran avvisades på grundval av de orsaker som anges i skäl 20. |
| --- | --- |

(21)

I detta sammanhang hävdade företagen 4, 5, 9 och 14 att bedömningen av om de bör beviljas marknadsekonomisk status måste ske med hänsyn till helheten och att de borde beviljas marknadsekonomisk status, eftersom kommissionen konstaterat att det endast var vissa aspekter av kriterierna i fråga som inte var uppfyllda. Denna begäran avvisades på grundval av de orsaker som anges i skäl 20.

| (22) | Företagen 4 och 5 hävdade dessutom att kommissionens undersökningsresultat inte var tillräckliga för att det skulle vara möjligt att dra slutsatsen att de inte uppfyllde det första kriteriet. När det gäller båda företagen framkom det emellertid vid kontrollbesöken att de i sina ansökningar om marknadsekonomisk status antingen lämnat vilseledande uppgifter eller helt utelämnat viktiga uppgifter. Ett av företagen hade uppgivit att en viktig råvaruleverantör var ett privat företag fastän det vid kontrollbesöket kunde konstateras att det rörde sig om ett statsägt företag. Företaget hävdade att det inte kan förväntas känna till de exakta ägarförhållandena när det gäller dess leverantörer, vilket dock inte kunde godtas med hänvisning till att företaget i sin ansökan om marknadsekonomisk status uttryckligen uppgivit att denna leverantör var ett privatägt företag, vilket det dessutom uttryckligen bekräftade vid kontrollbesöket. När det gäller det andra företaget konstaterades det vid kontrollbesöket att det inte hade uppgivit sina inköp av det viktigaste råmaterialet trots att detta uttryckligen begärs i ansökningsblanketten för marknadsekonomisk status, vilket innebär att inga uppgifter lämnades om leverantörerna i fråga. Detta hindrade kontrollen i betydande mån och det var således inte möjligt att kontrollera om kostnaderna i fråga grundade sig på beslut som fattats som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande. Företagens påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(22)

Företagen 4 och 5 hävdade dessutom att kommissionens undersökningsresultat inte var tillräckliga för att det skulle vara möjligt att dra slutsatsen att de inte uppfyllde det första kriteriet. När det gäller båda företagen framkom det emellertid vid kontrollbesöken att de i sina ansökningar om marknadsekonomisk status antingen lämnat vilseledande uppgifter eller helt utelämnat viktiga uppgifter. Ett av företagen hade uppgivit att en viktig råvaruleverantör var ett privat företag fastän det vid kontrollbesöket kunde konstateras att det rörde sig om ett statsägt företag. Företaget hävdade att det inte kan förväntas känna till de exakta ägarförhållandena när det gäller dess leverantörer, vilket dock inte kunde godtas med hänvisning till att företaget i sin ansökan om marknadsekonomisk status uttryckligen uppgivit att denna leverantör var ett privatägt företag, vilket det dessutom uttryckligen bekräftade vid kontrollbesöket. När det gäller det andra företaget konstaterades det vid kontrollbesöket att det inte hade uppgivit sina inköp av det viktigaste råmaterialet trots att detta uttryckligen begärs i ansökningsblanketten för marknadsekonomisk status, vilket innebär att inga uppgifter lämnades om leverantörerna i fråga. Detta hindrade kontrollen i betydande mån och det var således inte möjligt att kontrollera om kostnaderna i fråga grundade sig på beslut som fattats som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande. Företagens påståenden avvisades därför.

| (23) | Företagen 3, 9 och 14 hävdade att det faktum att revisorerna gjort ett yttrande i revisionsberättelsen om att årsredovisningen inte stämmer med god redovisningssed i sig inte är tillräckligt för att det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen inte skall anses vara uppfyllt. Företag 2 ifrågasatte kommissionens slutsatser att företaget inte kunde anses ha en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision och som tillämpas för alla ändamål. Företagen 4 och 5 hävdade att de kunde anses ha uppfyllt det andra kriteriet eftersom de hade en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision. |
| --- | --- |

(23)

Företagen 3, 9 och 14 hävdade att det faktum att revisorerna gjort ett yttrande i revisionsberättelsen om att årsredovisningen inte stämmer med god redovisningssed i sig inte är tillräckligt för att det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen inte skall anses vara uppfyllt. Företag 2 ifrågasatte kommissionens slutsatser att företaget inte kunde anses ha en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision och som tillämpas för alla ändamål. Företagen 4 och 5 hävdade att de kunde anses ha uppfyllt det andra kriteriet eftersom de hade en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision.

| (24) | Det bör allmänt sett erinras om att enligt det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen åligger det de berörda företagen att påvisa att de har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer i syfte att bedöma dessa räkenskapers tillförlitlighet och säkerställa en korrekt dumpningsbedömning. Beräkningen av dumpning grundar sig huvudsakligen på uppgifter från företagens räkenskaper, t.ex. i fråga om intäkter, kostnader, vinst och lager, vilket innebär att dessa uppgifter måste vara tillförlitliga. Meningen med ett kontrollbesök inom ramen för ett antidumpningsförfarande är just att kontrollera dessa poster. Det bör vidare erinras om att vilket yttrande revisorerna avger (godkännande med eller utan förbehåll eller ett negativt yttrande) beror på hur allvarliga bristerna i räkenskaperna är. Det faktum att revisorerna inte avger ett negativt yttrande innebär inte i sig att räkenskaperna är korrekta, eftersom detta endast kan intygas genom ett godkännande utan förbehåll från revisorerna. |
| --- | --- |

(24)

Det bör allmänt sett erinras om att enligt det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen åligger det de berörda företagen att påvisa att de har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer i syfte att bedöma dessa räkenskapers tillförlitlighet och säkerställa en korrekt dumpningsbedömning. Beräkningen av dumpning grundar sig huvudsakligen på uppgifter från företagens räkenskaper, t.ex. i fråga om intäkter, kostnader, vinst och lager, vilket innebär att dessa uppgifter måste vara tillförlitliga. Meningen med ett kontrollbesök inom ramen för ett antidumpningsförfarande är just att kontrollera dessa poster. Det bör vidare erinras om att vilket yttrande revisorerna avger (godkännande med eller utan förbehåll eller ett negativt yttrande) beror på hur allvarliga bristerna i räkenskaperna är. Det faktum att revisorerna inte avger ett negativt yttrande innebär inte i sig att räkenskaperna är korrekta, eftersom detta endast kan intygas genom ett godkännande utan förbehåll från revisorerna.

| (25) | Det är att märka att revisorernas förbehåll när det gäller företagen 3, 9 och 14 var ganska betydande. När det gäller ett av företagen kunde revisorerna inte kontrollera om uppgifterna rörande den utgående lagerbalansen och försäljningskostnaderna för året var korrekta. När det gäller ett annat företag angav revisorerna i sin revisionsberättelse att de inte kunnat kontrollera den utgående lagerbalansen på grund av ”begränsat tillträde”. Det bör noteras att lagervärdet svarade för mer än 10 % av detta företags balansomslutning. Inte heller stämde de räkenskaper som företaget lämnat med dem som det hänvisas till i revisionsberättelsen, vilket ledde till misstanken att det inte var de riktiga reviderade räkenskaperna som lämnats. När det gäller det sista företaget hänförde sig de betydande förbehållen till årsredovisningen för 2002. Trots att företaget inte synbarligen ändrat sina redovisningsprinciper eller företagit några justeringar till följd av frågor som tagits upp tidigare år medförde räkenskaperna för 2003 inte samma förbehåll som tidigare, vilket väckte misstanken om att dessa räkenskaper inte varit föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Dessa räkenskaper hade dessutom inte godkänts av aktieägarna. Företagens påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(25)

Det är att märka att revisorernas förbehåll när det gäller företagen 3, 9 och 14 var ganska betydande. När det gäller ett av företagen kunde revisorerna inte kontrollera om uppgifterna rörande den utgående lagerbalansen och försäljningskostnaderna för året var korrekta. När det gäller ett annat företag angav revisorerna i sin revisionsberättelse att de inte kunnat kontrollera den utgående lagerbalansen på grund av ”begränsat tillträde”. Det bör noteras att lagervärdet svarade för mer än 10 % av detta företags balansomslutning. Inte heller stämde de räkenskaper som företaget lämnat med dem som det hänvisas till i revisionsberättelsen, vilket ledde till misstanken att det inte var de riktiga reviderade räkenskaperna som lämnats. När det gäller det sista företaget hänförde sig de betydande förbehållen till årsredovisningen för 2002. Trots att företaget inte synbarligen ändrat sina redovisningsprinciper eller företagit några justeringar till följd av frågor som tagits upp tidigare år medförde räkenskaperna för 2003 inte samma förbehåll som tidigare, vilket väckte misstanken om att dessa räkenskaper inte varit föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Dessa räkenskaper hade dessutom inte godkänts av aktieägarna. Företagens påståenden avvisades därför.

| (26) | När det gäller företag 2 är det att märka att de betydande justeringar som begärts av revisorerna och som innebär en halvering av vinsten endast förekom i årsredovisningen men inte i företagets räkenskaper. Detta förklaras av att företaget ville visa en högre vinst i sina räkenskaper för andra ändamål. Räkenskaperna överensstämde således inte med de reviderade räkenskaperna, vilket torde ha haft direkta och betydande verkningar för beräkningen av dumpning. Detta ledde till slutsatsen att företaget inte hade en enda uppsättning räkenskaper som tillämpas för alla ändamål. Eftersom inga ytterligare uppgifter lämnats av företaget bekräftas dessa undersökningsresultat och påståendet avvisas. |
| --- | --- |

(26)

När det gäller företag 2 är det att märka att de betydande justeringar som begärts av revisorerna och som innebär en halvering av vinsten endast förekom i årsredovisningen men inte i företagets räkenskaper. Detta förklaras av att företaget ville visa en högre vinst i sina räkenskaper för andra ändamål. Räkenskaperna överensstämde således inte med de reviderade räkenskaperna, vilket torde ha haft direkta och betydande verkningar för beräkningen av dumpning. Detta ledde till slutsatsen att företaget inte hade en enda uppsättning räkenskaper som tillämpas för alla ändamål. Eftersom inga ytterligare uppgifter lämnats av företaget bekräftas dessa undersökningsresultat och påståendet avvisas.

| (27) | När det gäller företagen 4 och 5 konstaterades allvarliga brister i räkenskaperna vid kontrollbesöket. Företagen hävdade att dessa brister berodde på skriv- eller räknefel och att kommissionen inte hade gjort en tillräckligt grundlig analys och missförstått situationen. Det bör dock påpekas att det åligger företagen att klargöra och undanröja alla oklarheter som konstateras vid kontrollbesöket. Inte heller hade företagen lämnat vissa dokument inom den tid som fastställts för granskning av ansökan om marknadsekonomisk status, vilket gjorde att dessa vare sig kunde kontrolleras eller beaktas. De brister som konstaterades var av ett sådant slag att räkenskapernas tillförlitlighet allvarligt ifrågasattes och det bekräftas därför att dessa räkenskaper inte varit föremål för en revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Eftersom inga ytterligare uppgifter lämnats av företagen bekräftas dessa undersökningsresultat och påståendena avvisas. |
| --- | --- |

(27)

När det gäller företagen 4 och 5 konstaterades allvarliga brister i räkenskaperna vid kontrollbesöket. Företagen hävdade att dessa brister berodde på skriv- eller räknefel och att kommissionen inte hade gjort en tillräckligt grundlig analys och missförstått situationen. Det bör dock påpekas att det åligger företagen att klargöra och undanröja alla oklarheter som konstateras vid kontrollbesöket. Inte heller hade företagen lämnat vissa dokument inom den tid som fastställts för granskning av ansökan om marknadsekonomisk status, vilket gjorde att dessa vare sig kunde kontrolleras eller beaktas. De brister som konstaterades var av ett sådant slag att räkenskapernas tillförlitlighet allvarligt ifrågasattes och det bekräftas därför att dessa räkenskaper inte varit föremål för en revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Eftersom inga ytterligare uppgifter lämnats av företagen bekräftas dessa undersökningsresultat och påståendena avvisas.

| (28) | Företagen 4, 5 och 6 hävdade att slutsatsen att de inte skulle uppfylla det tredje kriteriet var ogrundad. |
| --- | --- |

(28)

Företagen 4, 5 och 6 hävdade att slutsatsen att de inte skulle uppfylla det tredje kriteriet var ogrundad.

| (29) | Företag 4 hävdade att kommissionen inte hade någon rimlig grund för att dra slutsatsen att det pris som betalats av aktieägarna i samband med privatiseringsprocessen varit rabatterat. Det framgick emellertid av undersökningen att företaget endast värderades till 25 % av sitt bokföra värde (efter av- eller nedskrivningar) vid tidpunkten för privatiseringen, vilket ledde till misstanken att värderingen inte varit korrekt. Framför allt föreföll det som om endast en del av detta pris för äganderätten till företaget hade betalats av de nya aktieägarna. Den resterande delen hade betalats av ett tredje företag, men företag 4 hade inte velat lämna ut några närmare uppgifter om detta företag, särskilt inte om ägarförhållandena. Därför kunde inte misstanken om att detta tredje företag var statsägt undanröjas. Påståendet att det inte var möjligt att lämna ut de närmare uppgifterna av sekretesskäl kan inte godtas, eftersom alla konfidentiella dokument som lämnas vid ett kontrollbesök i samband med en antidumpningsundersökning alltid behandlas konfidentiellt av myndigheterna i enlighet med artikel 19.1 i grundförordningen, vilket innebär att uppgifterna under alla omständigheter inte kommer att lämnas ut. Påståendet avvisades således. |
| --- | --- |

(29)

Företag 4 hävdade att kommissionen inte hade någon rimlig grund för att dra slutsatsen att det pris som betalats av aktieägarna i samband med privatiseringsprocessen varit rabatterat. Det framgick emellertid av undersökningen att företaget endast värderades till 25 % av sitt bokföra värde (efter av- eller nedskrivningar) vid tidpunkten för privatiseringen, vilket ledde till misstanken att värderingen inte varit korrekt. Framför allt föreföll det som om endast en del av detta pris för äganderätten till företaget hade betalats av de nya aktieägarna. Den resterande delen hade betalats av ett tredje företag, men företag 4 hade inte velat lämna ut några närmare uppgifter om detta företag, särskilt inte om ägarförhållandena. Därför kunde inte misstanken om att detta tredje företag var statsägt undanröjas. Påståendet att det inte var möjligt att lämna ut de närmare uppgifterna av sekretesskäl kan inte godtas, eftersom alla konfidentiella dokument som lämnas vid ett kontrollbesök i samband med en antidumpningsundersökning alltid behandlas konfidentiellt av myndigheterna i enlighet med artikel 19.1 i grundförordningen, vilket innebär att uppgifterna under alla omständigheter inte kommer att lämnas ut. Påståendet avvisades således.

| (30) | Företag 5 ifrågasatte kommissionens negativa avgörande beträffande marknadsekonomisk status, vilket grundade sig på att det tredje kriteriet inte skulle vara uppfyllt, och hävdade att det hade köpt sin viktigaste utrustning från ett närstående privatägt företag och att tillgångarna således hade överförts till marknadspris. I just detta fall grundade sig kommissionens slutsatser på det faktum att företaget i sin ansökan om marknadsekonomisk status uppgivit att alla dess tillgångar hade köpts på den öppna marknaden, vilket dock i samband med det efterföljande kontrollbesöket konstaterades vara ett oriktigt påstående. Det konstaterades att alla tillgångar hade överförts från företagets aktieägare. Företaget kunde inte klargöra vare sig hur tillgångarna ursprungligen köpts in av dess aktieägare eller till vilket pris. Företaget kunde således inte påvisa att tillgångarna hade överförts till marknadspriser och därmed inte heller att dess tillverkningskostnader och ekonomiska situation inte var föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Genom att lämna vilseledande uppgifter rörande ursprunget för sina anläggningstillgångar hindrade företaget kontrollarbetet i betydande mån. Eftersom inga ytterligare uppgifter lämnats bekräftas dessa slutsatser och påståendet avvisas. |
| --- | --- |

(30)

Företag 5 ifrågasatte kommissionens negativa avgörande beträffande marknadsekonomisk status, vilket grundade sig på att det tredje kriteriet inte skulle vara uppfyllt, och hävdade att det hade köpt sin viktigaste utrustning från ett närstående privatägt företag och att tillgångarna således hade överförts till marknadspris. I just detta fall grundade sig kommissionens slutsatser på det faktum att företaget i sin ansökan om marknadsekonomisk status uppgivit att alla dess tillgångar hade köpts på den öppna marknaden, vilket dock i samband med det efterföljande kontrollbesöket konstaterades vara ett oriktigt påstående. Det konstaterades att alla tillgångar hade överförts från företagets aktieägare. Företaget kunde inte klargöra vare sig hur tillgångarna ursprungligen köpts in av dess aktieägare eller till vilket pris. Företaget kunde således inte påvisa att tillgångarna hade överförts till marknadspriser och därmed inte heller att dess tillverkningskostnader och ekonomiska situation inte var föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Genom att lämna vilseledande uppgifter rörande ursprunget för sina anläggningstillgångar hindrade företaget kontrollarbetet i betydande mån. Eftersom inga ytterligare uppgifter lämnats bekräftas dessa slutsatser och påståendet avvisas.

| (31) | Företag 6 hävdade att det faktum att det avskriver alla tillgångar med tillämpning av en schablonsats inte bör leda till slutsatsen att företagets ekonomiska situation är föremål för snedvridningar. Trots att kommissionen konstaterat att förvärvspriset för nyttjanderätten till marken var onormalt lågt hävdade företaget att det rörde sig om en marknadstransaktion utan statlig inblandning. Dessa påståenden avvisades med motiveringen att det faktum att detta tidigare kollektivägda företag avskriver alla tillgångar med tillämpning av en schablonsats inte återspeglar den ekonomiska verkligheten och innebär en betydande snedvridning både av företagets tillverkningskostnader och av dess ekonomiska situation. När det gäller förvärvet av den statsägda marken låg det i sakens natur att staten var berörd och företaget kunde inte påvisa att förvärvspriset, som föreföll vara onormalt lågt i jämförelse med den normala årliga hyra som företaget tidigare betalade, var marknadsmässigt. |
| --- | --- |

(31)

Företag 6 hävdade att det faktum att det avskriver alla tillgångar med tillämpning av en schablonsats inte bör leda till slutsatsen att företagets ekonomiska situation är föremål för snedvridningar. Trots att kommissionen konstaterat att förvärvspriset för nyttjanderätten till marken var onormalt lågt hävdade företaget att det rörde sig om en marknadstransaktion utan statlig inblandning. Dessa påståenden avvisades med motiveringen att det faktum att detta tidigare kollektivägda företag avskriver alla tillgångar med tillämpning av en schablonsats inte återspeglar den ekonomiska verkligheten och innebär en betydande snedvridning både av företagets tillverkningskostnader och av dess ekonomiska situation. När det gäller förvärvet av den statsägda marken låg det i sakens natur att staten var berörd och företaget kunde inte påvisa att förvärvspriset, som föreföll vara onormalt lågt i jämförelse med den normala årliga hyra som företaget tidigare betalade, var marknadsmässigt.

| (32) | Några exporterande tillverkare hävdade dessutom att kommissionens beslut att inte bevilja dem marknadsekonomisk status grundade sig på felaktiga undersökningsresultat. De kunde emellertid inte lämna några ytterligare uppgifter i detta hänseende och deras påstående avvisades därför. Endast ett företag kunde lämna godtagbara klargöranden, under det att de andra företagens påståenden avvisades. |
| --- | --- |

(32)

Några exporterande tillverkare hävdade dessutom att kommissionens beslut att inte bevilja dem marknadsekonomisk status grundade sig på felaktiga undersökningsresultat. De kunde emellertid inte lämna några ytterligare uppgifter i detta hänseende och deras påstående avvisades därför. Endast ett företag kunde lämna godtagbara klargöranden, under det att de andra företagens påståenden avvisades.

| (33) | Företag 9 hävdade att det faktum att det inte varit föremål för ett kontrollbesök innebar att det missgynnats och diskriminerats i förhållande till de andra företag som mottagit ett sådant besök. Två andra företag hävdade att de missgynnats av att kontrollbesöket avseende ansökan om marknadsekonomisk status och besöket för att kontrollera dess svar på frågeformuläret avseende dumpning skett samtidigt samt av det faktum att kommissionen inte fattat sitt beslut om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen inom den fastställda tidsfristen på tre månader. |
| --- | --- |

(33)

Företag 9 hävdade att det faktum att det inte varit föremål för ett kontrollbesök innebar att det missgynnats och diskriminerats i förhållande till de andra företag som mottagit ett sådant besök. Två andra företag hävdade att de missgynnats av att kontrollbesöket avseende ansökan om marknadsekonomisk status och besöket för att kontrollera dess svar på frågeformuläret avseende dumpning skett samtidigt samt av det faktum att kommissionen inte fattat sitt beslut om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen inom den fastställda tidsfristen på tre månader.

| (34) | Det bör emellertid erinras om att kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen inte är obligatoriska och endast skall utföras om det anses lämpligt. I detta fall avvisades ansökan om marknadsekonomisk status från företag 9 redan vid den första genomgången, eftersom företaget inte kunde påvisa att det uppfyllde alla kriterier, trots att det mottagit en skrivelse med en begäran om detta. När det gäller de andra företagens påståenden förklaras det faktum att kontrollbesöken hade skett samtidigt och att tidsfristen på tre månader inte hade iakttagits av att ett stort antal exporterande tillverkare berördes av undersökningen och att stickprovsförfarandet endast var tillämpligt i samband med fastställandet av dumpning. Undersökningen medförde således en omfattande och tidskrävande genomgång av varje enskild ansökan om marknadsekonomisk status. Hur som helst ansågs inte det faktum att kontrollbesöken hade skett samtidigt och att tidsfristen på tre månader inte hade iakttagits medföra några uppenbara rättsliga konsekvenser eller negativa följder och i enlighet med vad som fastställts i tidigare undersökningar var det därför möjligt att fatta ett giltigt beslut om marknadsekonomisk status under dessa omständigheter. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(34)

Det bör emellertid erinras om att kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen inte är obligatoriska och endast skall utföras om det anses lämpligt. I detta fall avvisades ansökan om marknadsekonomisk status från företag 9 redan vid den första genomgången, eftersom företaget inte kunde påvisa att det uppfyllde alla kriterier, trots att det mottagit en skrivelse med en begäran om detta. När det gäller de andra företagens påståenden förklaras det faktum att kontrollbesöken hade skett samtidigt och att tidsfristen på tre månader inte hade iakttagits av att ett stort antal exporterande tillverkare berördes av undersökningen och att stickprovsförfarandet endast var tillämpligt i samband med fastställandet av dumpning. Undersökningen medförde således en omfattande och tidskrävande genomgång av varje enskild ansökan om marknadsekonomisk status. Hur som helst ansågs inte det faktum att kontrollbesöken hade skett samtidigt och att tidsfristen på tre månader inte hade iakttagits medföra några uppenbara rättsliga konsekvenser eller negativa följder och i enlighet med vad som fastställts i tidigare undersökningar var det därför möjligt att fatta ett giltigt beslut om marknadsekonomisk status under dessa omständigheter. Dessa påståenden avvisades därför.

| (35) | Den klagandes påstående att alla berörda företag borde ha blivit föremål för ett kontrollbesök i samband med ansökan om marknadsekonomisk status avvisades av de orsaker som anges i skäl 34. |
| --- | --- |

(35)

Den klagandes påstående att alla berörda företag borde ha blivit föremål för ett kontrollbesök i samband med ansökan om marknadsekonomisk status avvisades av de orsaker som anges i skäl 34.

2.   Individuell behandling

| (36) | Av de 18 företag som beviljats individuell behandling, med motiveringen att alla de kriterier för individuell behandling som anges i artikel 9.5 i grundförordningen var uppfyllda, hade 13 fått sin ansökan om marknadsekonomisk status avslagen. |
| --- | --- |

(36)

Av de 18 företag som beviljats individuell behandling, med motiveringen att alla de kriterier för individuell behandling som anges i artikel 9.5 i grundförordningen var uppfyllda, hade 13 fått sin ansökan om marknadsekonomisk status avslagen.

| (37) | Tre företag som inte beviljats individuell behandling hävdade att de antingen inte getts tillräcklig tid för att lämna in en ansökan om marknadsekonomisk status/individuell behandling för sina dotterbolags räkning eller att deras dotterbolag hade en så begränsad verksamhet att det inte fordrades någon sådan ansökan. |
| --- | --- |

(37)

Tre företag som inte beviljats individuell behandling hävdade att de antingen inte getts tillräcklig tid för att lämna in en ansökan om marknadsekonomisk status/individuell behandling för sina dotterbolags räkning eller att deras dotterbolag hade en så begränsad verksamhet att det inte fordrades någon sådan ansökan.

| (38) | När det gäller dessa tre företag är det att märka att inget av dem hade lämnat någon ansökan om marknadsekonomisk status/individuell behandling inom den ursprungliga tidsfrist som fastställts för alla företag. Efter en första genomgång av ansökningarna ombads dessa företag genom en skrivelse att inom en viss tidsfrist lämna en ansökan avseende sådana dem närstående företag som också deltog i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten. Inga sådana ansökningar inkom emellertid och inte heller kunde någon ytterligare tidsfrist beviljas, eftersom detta skulle ha inneburit att de företag som lämnat begärda uppgifter i tid diskriminerades. Det rör sig om ett komplicerat ärende som berör ett stort antal företag. Det var därför nödvändigt med en individuell behandling av ansökningarna om marknadsekonomisk status/individuell behandling. Dessutom tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av dumpning. Med hänsyn till detta hade det inte varit lämpligt att förlänga tidsfristen, eftersom detta hade gjort det omöjligt att avsluta undersökningen i tid. Ett företag är dessutom inte befriat från kravet att bevisa att det uppfyller kriterierna i fråga bara för att dess verksamhet är begränsad. Påståendena avvisades därför. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller dessa tre företag är det att märka att inget av dem hade lämnat någon ansökan om marknadsekonomisk status/individuell behandling inom den ursprungliga tidsfrist som fastställts för alla företag. Efter en första genomgång av ansökningarna ombads dessa företag genom en skrivelse att inom en viss tidsfrist lämna en ansökan avseende sådana dem närstående företag som också deltog i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten. Inga sådana ansökningar inkom emellertid och inte heller kunde någon ytterligare tidsfrist beviljas, eftersom detta skulle ha inneburit att de företag som lämnat begärda uppgifter i tid diskriminerades. Det rör sig om ett komplicerat ärende som berör ett stort antal företag. Det var därför nödvändigt med en individuell behandling av ansökningarna om marknadsekonomisk status/individuell behandling. Dessutom tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av dumpning. Med hänsyn till detta hade det inte varit lämpligt att förlänga tidsfristen, eftersom detta hade gjort det omöjligt att avsluta undersökningen i tid. Ett företag är dessutom inte befriat från kravet att bevisa att det uppfyller kriterierna i fråga bara för att dess verksamhet är begränsad. Påståendena avvisades därför.

3.   Stickprovsförfarande

| (39) | En exporterande tillverkare hävdade att urvalet inte var rättvist, eftersom det endast grundade sig på exportvolymer. Företaget ansåg att det borde ha ingått i urvalet med hänsyn till att de produkter som det exporterade till gemenskapen hade ett högt mervärde. |
| --- | --- |

(39)

En exporterande tillverkare hävdade att urvalet inte var rättvist, eftersom det endast grundade sig på exportvolymer. Företaget ansåg att det borde ha ingått i urvalet med hänsyn till att de produkter som det exporterade till gemenskapen hade ett högt mervärde.

| (40) | Denna begäran avvisades, eftersom urvalet gjorts i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen, dvs. på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(40)

Denna begäran avvisades, eftersom urvalet gjorts i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen, dvs. på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (41) | En annan exporterande tillverkare ifrågasatte slutsatsen att det inte skulle anses vara samarbetsvilligt, eftersom det uttryckligen vägrat att ingå i urvalet. Företaget hävdade att urvalet skall göras med parternas samtycke enligt artikel 17.2 i grundförordningen, vilket innebär att de har möjlighet att välja att inte ingå i urvalet. Det hävdade vidare att enligt artikel 2.7 i grundförordningen fordras det inget kontrollbesök för att bevisa att ett företag uppfyller de fem kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status och att det därför borde ha varit möjligt att bevilja företaget sådan status. Som bevis härför framförde det att marknadsekonomisk status beviljats för 22 företag, under det att kontrollbesök på plats endast skett hos 7 företag. Slutligen hävdade företaget att det borde ha underrättats om konsekvenserna av bristande samarbete i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

En annan exporterande tillverkare ifrågasatte slutsatsen att det inte skulle anses vara samarbetsvilligt, eftersom det uttryckligen vägrat att ingå i urvalet. Företaget hävdade att urvalet skall göras med parternas samtycke enligt artikel 17.2 i grundförordningen, vilket innebär att de har möjlighet att välja att inte ingå i urvalet. Det hävdade vidare att enligt artikel 2.7 i grundförordningen fordras det inget kontrollbesök för att bevisa att ett företag uppfyller de fem kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status och att det därför borde ha varit möjligt att bevilja företaget sådan status. Som bevis härför framförde det att marknadsekonomisk status beviljats för 22 företag, under det att kontrollbesök på plats endast skett hos 7 företag. Slutligen hävdade företaget att det borde ha underrättats om konsekvenserna av bristande samarbete i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.

| (42) | När det gäller det första påståendet är det att märka att parternas samtycke inte är en nödvändig förutsättning enligt artikel 17.2 i grundförordningen, eftersom det i den artikeln anges att det är kommissionen som ansvarar för det slutliga urvalet, även om urvalet helst skall göras i samråd med de berörda parterna och med deras samtycke. I detta fall gjordes för övrigt urvalet i samråd med de kinesiska myndigheterna och det berörda företaget uppgav även i samband med denna process att det inte önskade ingå i urvalet, av det skälet att det skulle vara svårt för företaget att ta emot ett kontrollbesök. Det är även att märka att företaget inte hade begärt individuell behandling i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

När det gäller det första påståendet är det att märka att parternas samtycke inte är en nödvändig förutsättning enligt artikel 17.2 i grundförordningen, eftersom det i den artikeln anges att det är kommissionen som ansvarar för det slutliga urvalet, även om urvalet helst skall göras i samråd med de berörda parterna och med deras samtycke. I detta fall gjordes för övrigt urvalet i samråd med de kinesiska myndigheterna och det berörda företaget uppgav även i samband med denna process att det inte önskade ingå i urvalet, av det skälet att det skulle vara svårt för företaget att ta emot ett kontrollbesök. Det är även att märka att företaget inte hade begärt individuell behandling i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.

| (43) | Det andra påståendet ansågs vara ogrundat, eftersom vägran att ge tillgång till nödvändiga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen är att anse som bristande samarbete, vilket gäller även i samband med uppfyllandet av kriterierna för marknadsekonomisk status. Det gjordes klart för företaget att ett samtycke till att ingå i urvalet innebär att det måste besvara ett frågeformulär och gå med på att dess svar kontrolleras på platsen, vilket det dock vägrade. Även om företaget hade beviljats marknadsekonomisk status skulle bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen likväl ha varit tillämpliga, eftersom företaget hade vägrat att ingå i urvalet, inte hade besvarat frågeformuläret i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen samt hade vägrat att ta emot ett kontrollbesök. Slutligen bör även det sista påståendet avvisas, eftersom konsekvenserna av bristande samarbete klargjorts i punkt 8 i tillkännagivandet om inledande av förfarandet. |
| --- | --- |

(43)

Det andra påståendet ansågs vara ogrundat, eftersom vägran att ge tillgång till nödvändiga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen är att anse som bristande samarbete, vilket gäller även i samband med uppfyllandet av kriterierna för marknadsekonomisk status. Det gjordes klart för företaget att ett samtycke till att ingå i urvalet innebär att det måste besvara ett frågeformulär och gå med på att dess svar kontrolleras på platsen, vilket det dock vägrade. Även om företaget hade beviljats marknadsekonomisk status skulle bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen likväl ha varit tillämpliga, eftersom företaget hade vägrat att ingå i urvalet, inte hade besvarat frågeformuläret i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen samt hade vägrat att ta emot ett kontrollbesök. Slutligen bör även det sista påståendet avvisas, eftersom konsekvenserna av bristande samarbete klargjorts i punkt 8 i tillkännagivandet om inledande av förfarandet.

4.   Normalvärde

4.1   Fastställande av normalvärde för de exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status

| (44) | Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den allmänna metod som använts för fastställandet av normalvärdet och som beskrivs i skälen 31–40 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den allmänna metod som använts för fastställandet av normalvärdet och som beskrivs i skälen 31–40 i förordningen om preliminär tull.

| (45) | De exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status hävdade antingen att beräkningen av normalvärdet innehöll vissa skriv- eller räknefel eller så ifrågasatte de den metod som använts för fastställandet av de justeringar som ansetts vara nödvändiga. Dessa frågor undersöktes på nytt och nödvändiga ändringar vidtogs. |
| --- | --- |

(45)

De exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status hävdade antingen att beräkningen av normalvärdet innehöll vissa skriv- eller räknefel eller så ifrågasatte de den metod som använts för fastställandet av de justeringar som ansetts vara nödvändiga. Dessa frågor undersöktes på nytt och nödvändiga ändringar vidtogs.

4.2   Fastställande av normalvärde för alla de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status

a)   Jämförbart land

| (46) | Några berörda parter hävdade att det hade skett ett brott mot artikel 2.7 i grundförordningen, eftersom de inte före införandet av de provisoriska åtgärderna underrättats om att ett annat land än det som föreslagits i tillkännagivandet om inledande hade valts som jämförbart land. De hävdade vidare att eftersom de inte känt till att tillverkarna i Mexiko, dvs. det land som ursprungligen föreslagits som jämförbart land, inte var samarbetsvilliga hade de inte kunnat bistå kommissionen vid valet av ett alternativt land. |
| --- | --- |

(46)

Några berörda parter hävdade att det hade skett ett brott mot artikel 2.7 i grundförordningen, eftersom de inte före införandet av de provisoriska åtgärderna underrättats om att ett annat land än det som föreslagits i tillkännagivandet om inledande hade valts som jämförbart land. De hävdade vidare att eftersom de inte känt till att tillverkarna i Mexiko, dvs. det land som ursprungligen föreslagits som jämförbart land, inte var samarbetsvilliga hade de inte kunnat bistå kommissionen vid valet av ett alternativt land.

| (47) | I detta hänseende är det för det första att märka att det i artikel 2.7 a i grundförordningen föreskrivs att parterna snarast efter det att undersökningen inletts skall underrättas om vilket tredjeland med marknadsekonomi som kommer att användas. I detta fall var det strax efter inledandet av undersökningen fortfarande aktuellt med Mexiko som jämförbart land och det var således lämpligheten av valet av detta land som parterna hade uppmanats att lämna synpunkter på. I början av undersökningen fanns det inget som tydde på att de mexikanska tillverkarna inte skulle komma att samarbeta. Det var först senare i undersökningen som det visade sig att det på grund av bristande samarbetsvilja var nödvändigt att välja ett annat land. |
| --- | --- |

(47)

I detta hänseende är det för det första att märka att det i artikel 2.7 a i grundförordningen föreskrivs att parterna snarast efter det att undersökningen inletts skall underrättas om vilket tredjeland med marknadsekonomi som kommer att användas. I detta fall var det strax efter inledandet av undersökningen fortfarande aktuellt med Mexiko som jämförbart land och det var således lämpligheten av valet av detta land som parterna hade uppmanats att lämna synpunkter på. I början av undersökningen fanns det inget som tydde på att de mexikanska tillverkarna inte skulle komma att samarbeta. Det var först senare i undersökningen som det visade sig att det på grund av bristande samarbetsvilja var nödvändigt att välja ett annat land.

| (48) | Dessutom föreskrivs det inte i artikel 2.7 a i grundförordningen att parterna skall bistå kommissionen vid valet av ett lämpligt tredjeland. |
| --- | --- |

(48)

Dessutom föreskrivs det inte i artikel 2.7 a i grundförordningen att parterna skall bistå kommissionen vid valet av ett lämpligt tredjeland.

| (49) | De berörda parterna hade slutligen underrättats om de preliminära undersökningsresultaten, bl.a. att Turkiet preliminärt valts som jämförbart land, och givits möjlighet att lämna synpunkter på dessa. Det inkom inga synpunkter om att Turkiet inte skulle vara ett lämpligt tredjeland i detta fall. Följaktligen anses det inte ha skett något brott mot artikel 2.7 a i grundförordningen och undersökningsresultaten i skälen 44–48 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(49)

De berörda parterna hade slutligen underrättats om de preliminära undersökningsresultaten, bl.a. att Turkiet preliminärt valts som jämförbart land, och givits möjlighet att lämna synpunkter på dessa. Det inkom inga synpunkter om att Turkiet inte skulle vara ett lämpligt tredjeland i detta fall. Följaktligen anses det inte ha skett något brott mot artikel 2.7 a i grundförordningen och undersökningsresultaten i skälen 44–48 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

b)   Fastställande av normalvärde

| (50) | Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den allmänna metod som använts för fastställandet av normalvärdet och som beskrivs i skälen 49 och 50 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den allmänna metod som använts för fastställandet av normalvärdet och som beskrivs i skälen 49 och 50 i förordningen om preliminär tull.

5.   Exportpris

| (51) | Två exporterande tillverkare hävdade att de villkor som anges i artikel 2.9 i grundförordningen för konstruktion av exportpriset inte var uppfyllda och att det i stället var bestämmelserna i artikel 2.10 i grundförordningen som borde ha tillämpats för alla justeringar av exportpriset i de fall försäljningen hade skett till gemenskapen genom närstående företag etablerade i ett tredjeland. |
| --- | --- |

(51)

Två exporterande tillverkare hävdade att de villkor som anges i artikel 2.9 i grundförordningen för konstruktion av exportpriset inte var uppfyllda och att det i stället var bestämmelserna i artikel 2.10 i grundförordningen som borde ha tillämpats för alla justeringar av exportpriset i de fall försäljningen hade skett till gemenskapen genom närstående företag etablerade i ett tredjeland.

| (52) | I detta avseende bekräftas det att det faktiskt var bestämmelserna i artikel 2.10 i grundförordningen, särskilt punkt i i denna, som hade tillämpats (se skäl 53 i förordningen om preliminär tull). |
| --- | --- |

(52)

I detta avseende bekräftas det att det faktiskt var bestämmelserna i artikel 2.10 i grundförordningen, särskilt punkt i i denna, som hade tillämpats (se skäl 53 i förordningen om preliminär tull).

| (53) | De exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status hävdade antingen att beräkningen av exportpriset innehöll vissa skriv- eller räknefel eller så ifrågasatte de den metod som använts för fastställandet av de justeringar som ansetts vara nödvändiga. Dessa frågor undersöktes på nytt och nödvändiga ändringar vidtogs. |
| --- | --- |

(53)

De exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status hävdade antingen att beräkningen av exportpriset innehöll vissa skriv- eller räknefel eller så ifrågasatte de den metod som använts för fastställandet av de justeringar som ansetts vara nödvändiga. Dessa frågor undersöktes på nytt och nödvändiga ändringar vidtogs.

6.   Jämförelse

| (54) | En exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beviljats marknadsekonomisk status hävdade att de justeringar som företagits i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen med avseende på dess försäljning till gemenskapen genom ett dotterbolag etablerat i ett tredjeland inte var berättigade, eftersom detta dotterbolag endast hade fyllt rollen av en exportförsäljningsavdelning. Företaget hävdade vidare att om en justering trots allt företas borde denna dock begränsas till den provision som normalt sett betalas till icke-närstående agenter. Två andra exporterande tillverkare hävdade vidare att justeringen borde begränsas till att avse de direkta försäljningskostnaderna. |
| --- | --- |

(54)

En exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beviljats marknadsekonomisk status hävdade att de justeringar som företagits i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen med avseende på dess försäljning till gemenskapen genom ett dotterbolag etablerat i ett tredjeland inte var berättigade, eftersom detta dotterbolag endast hade fyllt rollen av en exportförsäljningsavdelning. Företaget hävdade vidare att om en justering trots allt företas borde denna dock begränsas till den provision som normalt sett betalas till icke-närstående agenter. Två andra exporterande tillverkare hävdade vidare att justeringen borde begränsas till att avse de direkta försäljningskostnaderna.

| (55) | Det framgick av undersökningen att försäljningsdotterbolagets uppgifter gick utöver dem som normalt sett utförs av en exportförsäljningsavdelning och snarare var att jämföra med dem som utförs av en agent som arbetar på provisionsbasis (se artikel 2.10 i i grundförordningen). |
| --- | --- |

(55)

Det framgick av undersökningen att försäljningsdotterbolagets uppgifter gick utöver dem som normalt sett utförs av en exportförsäljningsavdelning och snarare var att jämföra med dem som utförs av en agent som arbetar på provisionsbasis (se artikel 2.10 i i grundförordningen).

| (56) | Det ansågs därför att den närstående parten ådrog sig kostnader som faktiskt minskade de belopp som exportörerna erhöll och att det pris som betalades av första oberoende kund i gemenskapen därför borde minskas med dessa kostnader. |
| --- | --- |

(56)

Det ansågs därför att den närstående parten ådrog sig kostnader som faktiskt minskade de belopp som exportörerna erhöll och att det pris som betalades av första oberoende kund i gemenskapen därför borde minskas med dessa kostnader.

| (57) | Även de två andra exporterande tillverkarna, som var i samma situation som den exporterande tillverkaren i fråga, delade kommissionens uppfattning att en rättvis jämförelse fordrade en justering i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen (se skäl 51). |
| --- | --- |

(57)

Även de två andra exporterande tillverkarna, som var i samma situation som den exporterande tillverkaren i fråga, delade kommissionens uppfattning att en rättvis jämförelse fordrade en justering i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen (se skäl 51).

| (58) | Slutligen ansågs storleken på justeringen enligt artikel 2.10 i i grundförordningen ha beräknats på ett korrekt sätt, dvs. på grundval av det närstående företagets pålägg. I detta fall beräknades pålägget som de närstående företagens faktiska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader jämte en skälig vinstmarginal och bör inte begränsas till enbart de direkta försäljningskostnaderna. De berörda exporterande tillverkarnas påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(58)

Slutligen ansågs storleken på justeringen enligt artikel 2.10 i i grundförordningen ha beräknats på ett korrekt sätt, dvs. på grundval av det närstående företagets pålägg. I detta fall beräknades pålägget som de närstående företagens faktiska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader jämte en skälig vinstmarginal och bör inte begränsas till enbart de direkta försäljningskostnaderna. De berörda exporterande tillverkarnas påståenden avvisades därför.

| (59) | Ett antal berörda parter hävdade att justeringen avseende den icke återbetalningsbara mervärdesskatten inte var berättigad utan grundade sig på en misstolkning av systemet. Några andra exporterande tillverkare, bl.a. en av dem som ansåg att det var berättigat med en justering, ifrågasatte den metod som använts för beräkningen av justeringen och begärde att denna i stället skulle fastställas på grundval av den faktiska icke återbetalningsbara mervärdesskatten. |
| --- | --- |

(59)

Ett antal berörda parter hävdade att justeringen avseende den icke återbetalningsbara mervärdesskatten inte var berättigad utan grundade sig på en misstolkning av systemet. Några andra exporterande tillverkare, bl.a. en av dem som ansåg att det var berättigat med en justering, ifrågasatte den metod som använts för beräkningen av justeringen och begärde att denna i stället skulle fastställas på grundval av den faktiska icke återbetalningsbara mervärdesskatten.

| (60) | Det första påståendet avvisades, eftersom det inte var underbyggt och inga ytterligare uppgifter lämnats som kunde bekräfta att justeringen verkligen hade fastställts på grundval av en misstolkning. |
| --- | --- |

(60)

Det första påståendet avvisades, eftersom det inte var underbyggt och inga ytterligare uppgifter lämnats som kunde bekräfta att justeringen verkligen hade fastställts på grundval av en misstolkning.

| (61) | När det gäller påståendet att de faktiska beloppen borde ha använts hade dessa belopp dock i många fall inte uppgivits av de berörda exporterande tillverkarna eller så var de inte tillräckligt väl underbyggda och kunde därför inte beaktas. Påståendena avvisades därför. |
| --- | --- |

(61)

När det gäller påståendet att de faktiska beloppen borde ha använts hade dessa belopp dock i många fall inte uppgivits av de berörda exporterande tillverkarna eller så var de inte tillräckligt väl underbyggda och kunde därför inte beaktas. Påståendena avvisades därför.

| (62) | Med anledning av påpekanden från flera parter bör det klargöras att priserna för de likadana produkttyper som såldes på hemmamarknaden i Turkiet, vilka användes för fastställandet av normalvärdet, vid behov justerats i syfte att säkerställa en rättvis jämförelse med de produkttyper som exporterades till gemenskapen av de berörda kinesiska tillverkarna i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen. Dessa justeringar skedde på grundval av en rimlig uppskattning av olikheternas marknadsvärde. När det gäller två företag fick den justering som företagits i det preliminära skedet ändras så att den bättre motsvarade situationen för dessa enskilda företag, varvid även de relevanta marginalerna ändrades. |
| --- | --- |

(62)

Med anledning av påpekanden från flera parter bör det klargöras att priserna för de likadana produkttyper som såldes på hemmamarknaden i Turkiet, vilka användes för fastställandet av normalvärdet, vid behov justerats i syfte att säkerställa en rättvis jämförelse med de produkttyper som exporterades till gemenskapen av de berörda kinesiska tillverkarna i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen. Dessa justeringar skedde på grundval av en rimlig uppskattning av olikheternas marknadsvärde. När det gäller två företag fick den justering som företagits i det preliminära skedet ändras så att den bättre motsvarade situationen för dessa enskilda företag, varvid även de relevanta marginalerna ändrades.

7.   Dumpningsmarginal

7.1   För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling

a)   Marknadsekonomisk status

| (63) | Två av de tre företag som beviljats marknadsekonomisk status hävdade att det band som fanns dem emellan under undersökningsperioden inte längre förelåg, eftersom aktieägarbandet mellan alla tre företag hade upphört strax efter undersökningsperiodens slut i och med att alla berörda aktier hade sålts till oberoende personer. Företagen hävdade således att denna nya situation borde beaktas och att det faktum att de inte längre kunde anses vara varandra närstående gjorde att det borde fastställas en individuell dumpningsmarginal för vart och ett av dem för att ta hänsyn till varje företags särskilda situation. |
| --- | --- |

(63)

Två av de tre företag som beviljats marknadsekonomisk status hävdade att det band som fanns dem emellan under undersökningsperioden inte längre förelåg, eftersom aktieägarbandet mellan alla tre företag hade upphört strax efter undersökningsperiodens slut i och med att alla berörda aktier hade sålts till oberoende personer. Företagen hävdade således att denna nya situation borde beaktas och att det faktum att de inte längre kunde anses vara varandra närstående gjorde att det borde fastställas en individuell dumpningsmarginal för vart och ett av dem för att ta hänsyn till varje företags särskilda situation.

| (64) | Det framgick dock av undersökningen att bandet mellan de berörda företagen under undersökningsperioden utgjordes av mer än enbart ett aktieägarsamband. Det fastställdes nämligen att samma personer förekom i de tre olika företagens styrelser. Detta faktum förstärkte ytterligare det band som skapats genom aktieägarsambandet. |
| --- | --- |

(64)

Det framgick dock av undersökningen att bandet mellan de berörda företagen under undersökningsperioden utgjordes av mer än enbart ett aktieägarsamband. Det fastställdes nämligen att samma personer förekom i de tre olika företagens styrelser. Detta faktum förstärkte ytterligare det band som skapats genom aktieägarsambandet.

| (65) | Av dessa orsaker konstaterades det att företagen var att anse som närstående under undersökningsperioden. Även om situationen skulle ha ändrats strax efter undersökningsperioden såsom påståtts hade det hur som helst ändå varit för tidigt för att fastställa om dessa förändringar var bestående. Med hänsyn till karaktären på det band som fanns under undersökningsperioden kunde det inte uteslutas att det fanns en risk för kringgående genom det företag som skulle få den lägsta tullen. Eftersom det är undersökningsresultaten för undersökningsperioden som kan ha påverkats av förekomsten av detta band är dessutom sådana ändringar som inträffat efter undersökningsperioden inte av intresse. |
| --- | --- |

(65)

Av dessa orsaker konstaterades det att företagen var att anse som närstående under undersökningsperioden. Även om situationen skulle ha ändrats strax efter undersökningsperioden såsom påståtts hade det hur som helst ändå varit för tidigt för att fastställa om dessa förändringar var bestående. Med hänsyn till karaktären på det band som fanns under undersökningsperioden kunde det inte uteslutas att det fanns en risk för kringgående genom det företag som skulle få den lägsta tullen. Eftersom det är undersökningsresultaten för undersökningsperioden som kan ha påverkats av förekomsten av detta band är dessutom sådana ändringar som inträffat efter undersökningsperioden inte av intresse.

| (66) | Därför dras slutsatsen att företagens påståenden bör avvisas. |
| --- | --- |

(66)

Därför dras slutsatsen att företagens påståenden bör avvisas.

| (67) | Ett antal berörda parter hävdade dessutom att bestämmelserna om stickprovsförfarande tillämpats på ett oriktigt sätt. Eftersom de tre av företagen som ingick i urvalet som beviljats marknadsekonomisk status konstaterats vara varandra närstående hävdades det att de borde anses utgöra en enda enhet och att den genomsnittliga dumpningsmarginalen för dessa därför inte kunde anses vara ett giltigt genomsnitt i den mening som avses i artikel 9.6 i grundförordningen. Detta skulle grunda sig på det faktum att det i denna artikel hänvisas till en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal som fastställts för parterna i urvalet, vilket innebär att det rör sig om en dumpningsmarginal som med nödvändighet grundar sig på undersökningsresultaten för mer än ett företag. Det hänvisades till rapporten från WTO:s överprövningsorgan inom ramen för tvisten mellan EG och Indien om sänglinne (3) i vilken det drogs slutsatsen att ett vägt genomsnitt avser ett genomsnitt för fler än ett företag. |
| --- | --- |

(67)

Ett antal berörda parter hävdade dessutom att bestämmelserna om stickprovsförfarande tillämpats på ett oriktigt sätt. Eftersom de tre av företagen som ingick i urvalet som beviljats marknadsekonomisk status konstaterats vara varandra närstående hävdades det att de borde anses utgöra en enda enhet och att den genomsnittliga dumpningsmarginalen för dessa därför inte kunde anses vara ett giltigt genomsnitt i den mening som avses i artikel 9.6 i grundförordningen. Detta skulle grunda sig på det faktum att det i denna artikel hänvisas till en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal som fastställts för parterna i urvalet, vilket innebär att det rör sig om en dumpningsmarginal som med nödvändighet grundar sig på undersökningsresultaten för mer än ett företag. Det hänvisades till rapporten från WTO:s överprövningsorgan inom ramen för tvisten mellan EG och Indien om sänglinne (3) i vilken det drogs slutsatsen att ett vägt genomsnitt avser ett genomsnitt för fler än ett företag.

| (68) | Det bör dock noteras att överprövningsorganets slutsats dragits med stöd av en annan rättslig grund, dvs. artikel 2.2.2 ii i WTO-antidumpningsavtalet, och i samband med ett annat ärende och därför inte är direkt tillämplig i detta ärende. Dessutom bör påståendet avvisas, eftersom det vägda genomsnittet för urvalet i detta ärende grundar sig på varje företags eget normalvärde och exportpriser och dessa företag inte utgör en enda enhet. Det vägda genomsnittet för de tre varandra närstående företagen beräknades dessutom först efter det att de tre individuella dumpningsmarginalerna fastställts i syfte att undvika att företagen gör bruk av det band som finns mellan dem för att styra all export via det öretag som får den lägsta dumpningsmarginalen. Enligt artikel 9.6 i grundförordningen är det dessutom inte uttryckligen förbjudet att använda de dumpningsmarginaler som fastställts för närstående parter i urvalet. Påståendena avvisades därför. |
| --- | --- |

(68)

Det bör dock noteras att överprövningsorganets slutsats dragits med stöd av en annan rättslig grund, dvs. artikel 2.2.2 ii i WTO-antidumpningsavtalet, och i samband med ett annat ärende och därför inte är direkt tillämplig i detta ärende. Dessutom bör påståendet avvisas, eftersom det vägda genomsnittet för urvalet i detta ärende grundar sig på varje företags eget normalvärde och exportpriser och dessa företag inte utgör en enda enhet. Det vägda genomsnittet för de tre varandra närstående företagen beräknades dessutom först efter det att de tre individuella dumpningsmarginalerna fastställts i syfte att undvika att företagen gör bruk av det band som finns mellan dem för att styra all export via det öretag som får den lägsta dumpningsmarginalen. Enligt artikel 9.6 i grundförordningen är det dessutom inte uttryckligen förbjudet att använda de dumpningsmarginaler som fastställts för närstående parter i urvalet. Påståendena avvisades därför.

b)   Individuell behandling

| (69) | Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den metod som använts för fastställandet av dumpningsmarginalerna för de företag som beviljats individuell behandling och som beskrivs i skäl 57 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(69)

Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den metod som använts för fastställandet av dumpningsmarginalerna för de företag som beviljats individuell behandling och som beskrivs i skäl 57 i förordningen om preliminär tull.

| (70) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes till följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 36,3 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 36,3 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |

(70)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes till följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

36,3 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co Ltd

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

36,3 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

7.2   För alla andra exporterande tillverkare

| (71) | Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas undersökningsresultaten i skälen 59–61 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(71)

Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas undersökningsresultaten i skälen 59–61 i förordningen om preliminär tull.

E.   SKADA

1.   Tillverkning i gemenskapen

| (72) | Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas de preliminära undersökningsresultaten beträffande den totala tillverkningen i gemenskapen i skälen 62 och 63 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(72)

Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas de preliminära undersökningsresultaten beträffande den totala tillverkningen i gemenskapen i skälen 62 och 63 i förordningen om preliminär tull.

2.   Definition av gemenskapsindustrin

| (73) | En berörd part hävdade att det inte fanns stöd för förfarandet från en betydande del av gemenskapens tillverkning. Den hävdade att ett företag gått i konkurs under undersökningen och därför inte borde ingå i definitionen av gemenskapsindustrin. Den hävdade vidare att en tillverkare importerat den berörda produkten under skadeundersökningsperioden och därför inte borde ingå i gemenskapsindustrin i enlighet med artikel 4.1 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(73)

En berörd part hävdade att det inte fanns stöd för förfarandet från en betydande del av gemenskapens tillverkning. Den hävdade att ett företag gått i konkurs under undersökningen och därför inte borde ingå i definitionen av gemenskapsindustrin. Den hävdade vidare att en tillverkare importerat den berörda produkten under skadeundersökningsperioden och därför inte borde ingå i gemenskapsindustrin i enlighet med artikel 4.1 a i grundförordningen.

| (74) | Det är att märka att en gemenskapstillverkare visserligen genomgår en företagsrekonstruktion under en domstols översyn men att detta företag hade tillverkning under undersökningsperioden, vilket det för övrigt fortfarande har. Detta företag togs därför med i definitionen av gemenskapsindustrin. Undersökningen bekräftade att inget företag som ingick i gemenskapsindustrin hade importerat den berörda produkten under undersökningsperioden. De hade dock importerat gråa vävnader, dvs. råmaterialet till appreterade polyesterfilamentvävnader. Påståendena bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(74)

Det är att märka att en gemenskapstillverkare visserligen genomgår en företagsrekonstruktion under en domstols översyn men att detta företag hade tillverkning under undersökningsperioden, vilket det för övrigt fortfarande har. Detta företag togs därför med i definitionen av gemenskapsindustrin. Undersökningen bekräftade att inget företag som ingick i gemenskapsindustrin hade importerat den berörda produkten under undersökningsperioden. De hade dock importerat gråa vävnader, dvs. råmaterialet till appreterade polyesterfilamentvävnader. Påståendena bör därför avvisas.

| (75) | Eftersom inga ytterligare synpunkter lämnats bekräftas den definition av gemenskapsindustrin som anges i skäl 64 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(75)

Eftersom inga ytterligare synpunkter lämnats bekräftas den definition av gemenskapsindustrin som anges i skäl 64 i förordningen om preliminär tull.

3.   Förbrukning i gemenskapen

| (76) | Eftersom inga synpunkter lämnats, bekräftas den beräkning av förbrukningen i gemenskapen som anges i skälen 65 och 66 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(76)

Eftersom inga synpunkter lämnats, bekräftas den beräkning av förbrukningen i gemenskapen som anges i skälen 65 och 66 i förordningen om preliminär tull.

4.   Import till gemenskapen från det berörda landet

4.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

| (77) | Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den beräkning av volym och marknadsandel för den berörda importen som anges i skälen 67 och 68 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(77)

Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den beräkning av volym och marknadsandel för den berörda importen som anges i skälen 67 och 68 i förordningen om preliminär tull.

4.2   Priser för importen och prisunderskridande

| (78) | Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den beräkning av priser och prisunderskridande för den berörda importen som anges i skälen 69–71 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(78)

Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den beräkning av priser och prisunderskridande för den berörda importen som anges i skälen 69–71 i förordningen om preliminär tull.

5.   Gemenskapsindustrins situation

| (79) | Det erinras om att kommissionen i skäl 98 i förordningen om preliminär tull drog den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(79)

Det erinras om att kommissionen i skäl 98 i förordningen om preliminär tull drog den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

| (80) | Ingen berörd part ifrågasatte vare sig de siffror rörande gemenskapsindustrins situation som anges i skälen 72–98 i förordningen om preliminär tull eller tolkningen av dessa siffror. Följaktligen bekräftas dessa undersökningsresultat i förordningen om preliminär tull och slutsatsen dras att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(80)

Ingen berörd part ifrågasatte vare sig de siffror rörande gemenskapsindustrins situation som anges i skälen 72–98 i förordningen om preliminär tull eller tolkningen av dessa siffror. Följaktligen bekräftas dessa undersökningsresultat i förordningen om preliminär tull och slutsatsen dras att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

F.   ORSAKSSAMBAND

| (81) | Förutom de andra faktorer som undersöktes i förordningen om preliminär tull undersöktes även gemenskapsindustrins exportresultat. Det konstaterades att gemenskapsindustrins exportförsäljning hade legat på en stabil nivå, dvs. runt cirka 25 miljoner löpmeter, under hela perioden. Denna export avsåg den produkt som används till foder, vilken säljs till väsentligt lägre priser. Samtidigt såldes den produktmix som exporterades av hela EU-25-industrin under undersökningsperioden till ett pris som var 270 % högre än priset för importen från Kina. Hur som helst beaktades endast försäljningen på gemenskapsmarknaden vid fastställandet av lönsamhetstalen, vilket innebär att dessa inte är påverkade av exportresultatet. Av dessa orsaker dras slutsatsen att gemenskapens export inte hade vållat gemenskapsindustrin skada. När det gäller den sammanlagda importen från alla andra tredjeländer låg priserna för denna i genomsnitt på en högre nivå än priserna för importen från Kina. Mot denna bakgrund och eftersom inga synpunkter lämnats rörande orsakssamband bekräftas slutsatserna i skälen 99–111 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(81)

Förutom de andra faktorer som undersöktes i förordningen om preliminär tull undersöktes även gemenskapsindustrins exportresultat. Det konstaterades att gemenskapsindustrins exportförsäljning hade legat på en stabil nivå, dvs. runt cirka 25 miljoner löpmeter, under hela perioden. Denna export avsåg den produkt som används till foder, vilken säljs till väsentligt lägre priser. Samtidigt såldes den produktmix som exporterades av hela EU-25-industrin under undersökningsperioden till ett pris som var 270 % högre än priset för importen från Kina. Hur som helst beaktades endast försäljningen på gemenskapsmarknaden vid fastställandet av lönsamhetstalen, vilket innebär att dessa inte är påverkade av exportresultatet. Av dessa orsaker dras slutsatsen att gemenskapens export inte hade vållat gemenskapsindustrin skada. När det gäller den sammanlagda importen från alla andra tredjeländer låg priserna för denna i genomsnitt på en högre nivå än priserna för importen från Kina. Mot denna bakgrund och eftersom inga synpunkter lämnats rörande orsakssamband bekräftas slutsatserna i skälen 99–111 i förordningen om preliminär tull.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Gemenskapsindustrins och övriga gemenskapstillverkares intressen

| (82) | Eftersom inga synpunkter lämnats rörande gemenskapsindustrins och övriga gemenskapstillverkares intressen bekräftas undersökningsresultaten i skälen 112–118 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(82)

Eftersom inga synpunkter lämnats rörande gemenskapsindustrins och övriga gemenskapstillverkares intressen bekräftas undersökningsresultaten i skälen 112–118 i förordningen om preliminär tull.

2.   De icke-närstående importörernas intresse

| (83) | Det inkom ett antal synpunkter från icke-närstående importörer och importörer/användare. Dessutom hördes de parter som så begärt. Importörerna och användarna framförde samma argument och dessa diskuteras i skälen 87–90. Den sammanlagda kvantitet som importerades från Kina av de importörer som gav sig till känna var försumbar och svarade endast för cirka 2 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. De återstående 98 % reagerade inte på åtgärderna. |
| --- | --- |

(83)

Det inkom ett antal synpunkter från icke-närstående importörer och importörer/användare. Dessutom hördes de parter som så begärt. Importörerna och användarna framförde samma argument och dessa diskuteras i skälen 87–90. Den sammanlagda kvantitet som importerades från Kina av de importörer som gav sig till känna var försumbar och svarade endast för cirka 2 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. De återstående 98 % reagerade inte på åtgärderna.

| (84) | Eftersom inga andra synpunkter lämnats rörande de icke-närstående importörernas intresse bekräftas undersökningsresultaten i skälen 119–121 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(84)

Eftersom inga andra synpunkter lämnats rörande de icke-närstående importörernas intresse bekräftas undersökningsresultaten i skälen 119–121 i förordningen om preliminär tull.

3.   Leverantörernas intresse

| (85) | Eftersom inga synpunkter lämnats rörande leverantörers i gemenskapen intresse bekräftas undersökningsresultaten i skälen 122–125 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(85)

Eftersom inga synpunkter lämnats rörande leverantörers i gemenskapen intresse bekräftas undersökningsresultaten i skälen 122–125 i förordningen om preliminär tull.

4.   Användarnas intresse

| (86) | Nio användare besvarade frågeformuläret, varav dock endast en importerade den berörda produkten (se skäl 127 i förordningen om preliminär tull). Efter införandet av de provisoriska åtgärderna inkom emellertid synpunkter från fyra användare som inte tidigare givit sig till känna i undersökningen. Två av dessa tillverkade vävnader för prydnadsändamål. Samtliga importerade den berörda produkten från Kina. Eftersom det rör sig om en fragmenterad sektor uppskattades deras representativitet till mindre än 2 %. |
| --- | --- |

(86)

Nio användare besvarade frågeformuläret, varav dock endast en importerade den berörda produkten (se skäl 127 i förordningen om preliminär tull). Efter införandet av de provisoriska åtgärderna inkom emellertid synpunkter från fyra användare som inte tidigare givit sig till känna i undersökningen. Två av dessa tillverkade vävnader för prydnadsändamål. Samtliga importerade den berörda produkten från Kina. Eftersom det rör sig om en fragmenterad sektor uppskattades deras representativitet till mindre än 2 %.

| (87) | De användare som tillverkade kläder hävdade att deras verksamhet redan var allvarligt hotad, eftersom importen till gemenskapsmarknaden av färdiga kläder från Kina skedde till mycket låga priser, under det att de själva tillverkade till mycket högre kostnader. De var dessutom tvungna att betala höga antidumpningstullar för importen av den berörda produkten som är råmaterialet för deras tillverkning. De hävdade att de kan sälja sina färdiga produkter till aningen högre priser till sina kunder, eftersom de är mycket flexiblare och kan leverera små kvantiteter med kort varsel. De hävdade dock att de rådande marknadsvillkoren med lågpriskläder som kommer in på marknaden och antidumpningstullar på råmaterialet gör att de inte kommer att kunna behålla sin tillverkning i gemenskapen, vilket i sin tur innebär att de kommer att bli tvungna att lägga ner sina produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

(87)

De användare som tillverkade kläder hävdade att deras verksamhet redan var allvarligt hotad, eftersom importen till gemenskapsmarknaden av färdiga kläder från Kina skedde till mycket låga priser, under det att de själva tillverkade till mycket högre kostnader. De var dessutom tvungna att betala höga antidumpningstullar för importen av den berörda produkten som är råmaterialet för deras tillverkning. De hävdade att de kan sälja sina färdiga produkter till aningen högre priser till sina kunder, eftersom de är mycket flexiblare och kan leverera små kvantiteter med kort varsel. De hävdade dock att de rådande marknadsvillkoren med lågpriskläder som kommer in på marknaden och antidumpningstullar på råmaterialet gör att de inte kommer att kunna behålla sin tillverkning i gemenskapen, vilket i sin tur innebär att de kommer att bli tvungna att lägga ner sina produktionsanläggningar.

| (88) | Det är att märka att dessa klädtillverkare är små och medelstora företag. De är under stort tryck på grund av importen av färdiga produkter, vilken ökat kraftigt, bl.a. till följd av avskaffandet av textilkvoter den 1 januari 2005. Dessutom ökar råmaterialkostnaderna på grund av tullarna. Även om det visserligen är sant att beklädnadssektorns redan svåra situation skulle förvärras ytterligare genom införandet av antidumpningstullar på appreterade polyesterfilamentvävnader står det klart att det är importen av kläder från Kina som svarar för det största trycket på dessa företag. |
| --- | --- |

(88)

Det är att märka att dessa klädtillverkare är små och medelstora företag. De är under stort tryck på grund av importen av färdiga produkter, vilken ökat kraftigt, bl.a. till följd av avskaffandet av textilkvoter den 1 januari 2005. Dessutom ökar råmaterialkostnaderna på grund av tullarna. Även om det visserligen är sant att beklädnadssektorns redan svåra situation skulle förvärras ytterligare genom införandet av antidumpningstullar på appreterade polyesterfilamentvävnader står det klart att det är importen av kläder från Kina som svarar för det största trycket på dessa företag.

| (89) | Några användare hävdade att även tryck- och färgningsindustrin skulle komma att påverkas om importen av textilier till gemenskapen upphörde på grund av tullarna. De hävdade vidare att leverantörerna av högteknologiska textilmaskiner i gemenskapen skulle påverkas, eftersom tullen skulle leda till en minskad textiltillverkning i Kina. |
| --- | --- |

(89)

Några användare hävdade att även tryck- och färgningsindustrin skulle komma att påverkas om importen av textilier till gemenskapen upphörde på grund av tullarna. De hävdade vidare att leverantörerna av högteknologiska textilmaskiner i gemenskapen skulle påverkas, eftersom tullen skulle leda till en minskad textiltillverkning i Kina.

| (90) | Såsom anges i skäl 128 i förordningen om preliminär tull är det dock sannolikt att importen från Kina skulle fortsätta att komma in på gemenskapsmarknaden, fastän till rättvisa icke-dumpade priser, och att övriga icke-dumpade leveranskällor fortfarande skulle vara tillgängliga med hänsyn till att mer än 30 % av förbrukningen i gemenskapen utgörs av import från tredjeland (med undantag för Kina). Med tanke på att många exporterande tillverkare har tilldelats en antidumpningstullsats på 14,1 % och att appreterade polyesterfilamentvävnader endast utgör en del av användarnas tillverkningskostnad, skulle kostnadsökningen sannolikt inte heller bli betydande. Den svåra situation som påstås föreligga för vissa företag förefaller dessutom huvudsakligen ha orsakats av importen av färdiga kläder från Kina, vilket är ett problem som man inte löser genom att avstå från att införa antidumpningsåtgärder. Det bör även erinras om att de användare som gav sig till känna endast svarade för en mycket liten kvantitet av importen, under det att det stora flertalet användare inte lämnade några synpunkter i samband med undersökningen. |
| --- | --- |

(90)

Såsom anges i skäl 128 i förordningen om preliminär tull är det dock sannolikt att importen från Kina skulle fortsätta att komma in på gemenskapsmarknaden, fastän till rättvisa icke-dumpade priser, och att övriga icke-dumpade leveranskällor fortfarande skulle vara tillgängliga med hänsyn till att mer än 30 % av förbrukningen i gemenskapen utgörs av import från tredjeland (med undantag för Kina). Med tanke på att många exporterande tillverkare har tilldelats en antidumpningstullsats på 14,1 % och att appreterade polyesterfilamentvävnader endast utgör en del av användarnas tillverkningskostnad, skulle kostnadsökningen sannolikt inte heller bli betydande. Den svåra situation som påstås föreligga för vissa företag förefaller dessutom huvudsakligen ha orsakats av importen av färdiga kläder från Kina, vilket är ett problem som man inte löser genom att avstå från att införa antidumpningsåtgärder. Det bör även erinras om att de användare som gav sig till känna endast svarade för en mycket liten kvantitet av importen, under det att det stora flertalet användare inte lämnade några synpunkter i samband med undersökningen.

| (91) | Eftersom inga andra synpunkter lämnats rörande användarnas intresse bekräftas slutsatserna i skälen 126–128 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(91)

Eftersom inga andra synpunkter lämnats rörande användarnas intresse bekräftas slutsatserna i skälen 126–128 i förordningen om preliminär tull.

5.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (92) | Mot bakgrund av de slutsatser som drogs i skälen 129–131 i förordningen om preliminär tull och med hänsyn till de synpunkter som lämnats av de olika parterna dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder beträffande dumpad import av appreterade polyesterfilament-vävnader med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(92)

Mot bakgrund av de slutsatser som drogs i skälen 129–131 i förordningen om preliminär tull och med hänsyn till de synpunkter som lämnats av de olika parterna dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder beträffande dumpad import av appreterade polyesterfilament-vävnader med ursprung i Kina.

H.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (93) | I syfte att fastställa nivån på åtgärderna beräknades nivån för undanröjande av skada, varvid den metod som beskrivs i skälen 132–135 i förordningen om preliminär tull användes. |
| --- | --- |

(93)

I syfte att fastställa nivån på åtgärderna beräknades nivån för undanröjande av skada, varvid den metod som beskrivs i skälen 132–135 i förordningen om preliminär tull användes.

| (94) | Vid beräkningen av skademarginalen i förordningen om preliminär tull sattes en vinstmarginal på 8 % som mål för gemenskapsindustrin, vilket är en nivå som en industri av denna typ rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, det vill säga i en situation utan dumpad import, och som också uppnåddes 1998 och 1999 innan den kinesiska exporten började vålla problem (se skäl 134 i förordningen om preliminär tull). |
| --- | --- |

(94)

Vid beräkningen av skademarginalen i förordningen om preliminär tull sattes en vinstmarginal på 8 % som mål för gemenskapsindustrin, vilket är en nivå som en industri av denna typ rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, det vill säga i en situation utan dumpad import, och som också uppnåddes 1998 och 1999 innan den kinesiska exporten började vålla problem (se skäl 134 i förordningen om preliminär tull).

| (95) | En berörd part hävdade att den vinst på 8 % som satts som mål på grundval av de vinster som uppnåddes 1998 och 1999 inte var lämplig. Denna part hävdade att eftersom vinstmarginalerna hade minskat betydligt redan från och med 2000, dvs. det första året av skadeundersökningsperioden och då verkningarna av den dumpade importen inte var så kännbara, borde dessa vinstmarginaler ha använts som mål i stället. Det bör emellertid påpekas att 2000 hade importen från Kina redan en betydande marknadsandel, dvs. 18,2 % (se skäl 67 i förordningen om preliminär tull) och gemenskapsindustrins situation var redan svår. Av denna orsak ansågs det lämpligt att använda en mer stabil och tidigare period för fastställandet av den vinstmarginal som gemenskapsindustrin rimligen skulle kunna uppnå i en situation utan dumpad import. |
| --- | --- |

(95)

En berörd part hävdade att den vinst på 8 % som satts som mål på grundval av de vinster som uppnåddes 1998 och 1999 inte var lämplig. Denna part hävdade att eftersom vinstmarginalerna hade minskat betydligt redan från och med 2000, dvs. det första året av skadeundersökningsperioden och då verkningarna av den dumpade importen inte var så kännbara, borde dessa vinstmarginaler ha använts som mål i stället. Det bör emellertid påpekas att 2000 hade importen från Kina redan en betydande marknadsandel, dvs. 18,2 % (se skäl 67 i förordningen om preliminär tull) och gemenskapsindustrins situation var redan svår. Av denna orsak ansågs det lämpligt att använda en mer stabil och tidigare period för fastställandet av den vinstmarginal som gemenskapsindustrin rimligen skulle kunna uppnå i en situation utan dumpad import.

| (96) | Eftersom inga nya synpunkter lämnats bekräftas den metod som anges i skälen 132–135 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(96)

Eftersom inga nya synpunkter lämnats bekräftas den metod som anges i skälen 132–135 i förordningen om preliminär tull.

1.   Slutgiltiga åtgärder

| (97) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som de konstaterade dumpningsmarginalerna eller som skademarginalerna i fall då dessa beräknats vara lägre än dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(97)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som de konstaterade dumpningsmarginalerna eller som skademarginalerna i fall då dessa beräknats vara lägre än dumpningsmarginalerna.

| (98) | Mot denna bakgrund fastställs följande slutgiltiga tullar:






  Företag | Slutgiltig antidumpningstull |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |

(98)

Mot denna bakgrund fastställs följande slutgiltiga tullar:

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd.

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,9 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,9 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

| (99) | De individuella antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som konstaterats för företagen i fråga under undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla andra företag”) gäller alltså endast import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, kan inte omfattas av dessa satser utan omfattas av den tullsats som gäller för ”alla andra företag”. |
| --- | --- |

(99)

De individuella antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som konstaterats för företagen i fråga under undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla andra företag”) gäller alltså endast import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, kan inte omfattas av dessa satser utan omfattas av den tullsats som gäller för ”alla andra företag”.

| (100) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser (t.ex. efter en ändring av företagets namn eller ett inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör snarast inges till kommissionen (4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller tillverkning, inhemsk försäljning eller försäljning på export med anknytning till exempelvis namnförändringen eller förändringen av tillverknings- och försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(100)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser (t.ex. efter en ändring av företagets namn eller ett inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör snarast inges till kommissionen (4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller tillverkning, inhemsk försäljning eller försäljning på export med anknytning till exempelvis namnförändringen eller förändringen av tillverknings- och försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

2.   Uttag av preliminär tull

| (101) | Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som konstaterats och nivån på den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut till den slutgiltiga tullsatsen. I de fall de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna bör endast de belopp för vilka säkerhet ställts upp till nivån för den preliminära tullen tas ut slutgiltigt, under det att de belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga satsen för antidumpningstullen bör frisläppas. |
| --- | --- |

(101)

Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som konstaterats och nivån på den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut till den slutgiltiga tullsatsen. I de fall de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna bör endast de belopp för vilka säkerhet ställts upp till nivån för den preliminära tullen tas ut slutgiltigt, under det att de belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga satsen för antidumpningstullen bör frisläppas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vävnader av syntetiska filamentgarn innehållande minst 85 viktprocent texturerade eller otexturerade polyesterfilament, färgade (även vävnader som färgats vita) eller tryckta, enligt KN-nummer ex 5407 51 00 (TARIC-nummer 5407510010), 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10 (TARIC-nummer 5407611010), 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 (TARIC-nummer 5407691010) och ex 5407 69 90 (TARIC-nummer 5407699010), med ursprung i Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % | A619 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % | A621 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % | A620 |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % | A622 |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % | A618 |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Alla andra företag | 56,2 % | A999 |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

TARIC-tilläggsnummer

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

A617

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

A619

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,9 %

A621

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,9 %

A620

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

A622

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

A617

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

A618

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

A617

Alla andra företag

56,2 %

A999

3.   Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Om en ny exporterande tillverkare i Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget

| — | inte exporterade den produkt som beskrivs i artikel 1.1 till gemenskapen under undersökningsperioden (1 april 2003–31 mars 2004), |
| --- | --- |

—

inte exporterade den produkt som beskrivs i artikel 1.1 till gemenskapen under undersökningsperioden (1 april 2003–31 mars 2004),

| — | inte är ett närstående företag till någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införs genom denna förordning, |
| --- | --- |

—

inte är ett närstående företag till någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införs genom denna förordning,

| — | faktiskt exporterat den berörda produkten till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen, |
| --- | --- |

—

faktiskt exporterat den berörda produkten till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen,

kan rådet, på förslag från kommissionen och efter samråd med rådgivande kommittén, med enkel majoritet fatta beslut om att ändra artikel 1.2 genom att lägga till den nya exporterande tillverkaren antingen till de företag som omfattas av den vägda genomsnittliga tullsats på 37,1 % som är tillämplig på företag som beviljats individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i förordning (EG) nr 384/96 eller till de företag som omfattas av den vägda genomsnittliga tullsats på 14,1 % som är tillämplig på företag som beviljats marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 c i förordning (EG) nr 384/96.

Artikel 3

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 426/2005 på import av appreterade klädtyger av polyesterfilament, som är vävda av syntetiska filamentgarn innehållande minst 85 viktprocent texturerade eller otexturerade polyesterfilament, färgade eller tryckta, som har sitt ursprung i Kina och omfattas av KN-nummer 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 and ex 5407 69 90 (TARIC-nummer 5407699010) skall tas ut slutgiltigt till den sats som slutgiltigt införs genom den här förordningen.

Belopp för vilka säkerhet ställts utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna skall frisläppas. I de fall de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna skall endast de belopp för vilka säkerhet ställts upp till nivån för den preliminära tullen tas ut slutgiltigt.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 september 2005.

På rådets vägnar

J. STRAW

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12)

1

(2)  EUT L 69, 16.3.2005, s. 6.

2

(3)  WT/DS141/AB/R

3

(4)

4

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat B |
| J-79 5/16 |
| B-1049 Bryssel |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

J-79 5/16

B-1049 Bryssel

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1488/2005

av den 15 september 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 15 september 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 42,5 |
| 096 | 35,4 |
| 204 | 49,2 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 78,6 |
| 096 | 25,9 |
| 999 | 52,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 70,5 |
| 999 | 70,5 |
| 0805 50 10 | 388 | 68,6 |
| 524 | 61,7 |
| 528 | 59,1 |
| 999 | 63,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 75,3 |
| 212 | 105,3 |
| 220 | 193,2 |
| 624 | 112,0 |
| 999 | 121,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,5 |
| 400 | 83,0 |
| 508 | 32,9 |
| 512 | 88,2 |
| 528 | 22,6 |
| 720 | 37,8 |
| 800 | 136,7 |
| 804 | 79,2 |
| 999 | 70,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 92,2 |
| 528 | 37,0 |
| 720 | 84,8 |
| 800 | 143,7 |
| 999 | 90,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 91,3 |
| 999 | 91,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 81,3 |
| 066 | 54,6 |
| 098 | 42,5 |
| 624 | 126,3 |
| 999 | 76,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

42,5

096

35,4

204

49,2

999

42,4

0707 00 05

052

78,6

096

25,9

999

52,3

0709 90 70

052

70,5

999

70,5

0805 50 10

388

68,6

524

61,7

528

59,1

999

63,1

0806 10 10

052

75,3

212

105,3

220

193,2

624

112,0

999

121,5

0808 10 80

388

80,5

400

83,0

508

32,9

512

88,2

528

22,6

720

37,8

800

136,7

804

79,2

999

70,1

0808 20 50

052

92,5

388

92,2

528

37,0

720

84,8

800

143,7

999

90,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

91,3

999

91,3

0809 40 05

052

81,3

066

54,6

098

42,5

624

126,3

999

76,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1489/2005

av den 15 september 2005

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 16 september 2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 10 i förordning (EG) nr 1784/2003 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importpris som gäller för försändelsen i fråga. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen enligt Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10 i förordning (EG) nr 1784/2003 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importpris som gäller för försändelsen i fråga. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen enligt Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 10.3 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av de representativa priserna för produkten i fråga på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 10.3 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av de representativa priserna för produkten i fråga på världsmarknaden.

| (3) | I förordning (EG) nr 1249/96 fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1784/2003 vad avser importtullar inom spannmålssektorn. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 1249/96 fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1784/2003 vad avser importtullar inom spannmålssektorn.

| (4) | Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft.

| (5) | För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de representativa marknadskurser som fastställs under en referensperiod fortsätta att tillämpas. |
| --- | --- |

(5)

För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de representativa marknadskurser som fastställs under en referensperiod fortsätta att tillämpas.

| (6) | Tillämpningen av förordning (EG) nr 1249/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilaga I i denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av förordning (EG) nr 1249/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilaga I i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Importtullarna inom spannmålssektorn som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall fastställas i bilaga I till denna förordning på grundval av de faktorer som tas upp i bilaga II.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1110/2003 (EUT L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 från och med den 16 september 2005

| KN-nummer | Produkt | Tull på import (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,87 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 43,71 |
| 1005 10 90 | Majs för utsäde av annat slag | 66,06 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 66,06 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än för utsäde | 48,70 |

KN-nummer

Produkt

Tull på import (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,87

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

43,71

1005 10 90

Majs för utsäde av annat slag

66,06

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

66,06

1007 00 90

Sorghum av andra slag än för utsäde

48,70

---

(1)  För produkter som anländer till gemenskapen via Atlanten eller via Suezkanalen (artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96) kan importören erhålla en nedsättning av tullarna med

| — | 3 EUR/t om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 EUR/t om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller vid den Iberiska halvöns atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller vid den Iberiska halvöns atlantkust.

(2)  När villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda kan importören erhålla schablonmässig nedsättning med 24 EUR/t.

---

BILAGA II

Faktorer för beräkning av tullar

perioden 1.9.2005–14.9.2005

| 1. | Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  Börsnotering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt) | HRS2 | YC3 | HAD2 | Medelhög kvalitet (1) | Låg kvalitet (2) | US barley 2 |
| Notering (EUR/t) | 119,84 (3) | 64,60 | 164,80 | 154,80 | 134,80 | 91,95 |
| Tillägg för golfen (EUR/t) | — | 14,53 | — | | | — |
| Tillägg för Stora sjöarna (EUR/t) | 31,81 | — | — | | | — |

1.

Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Börsnotering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt)

HRS2

YC3

HAD2

Medelhög kvalitet (1)

Låg kvalitet (2)

US barley 2

Notering (EUR/t)

119,84 (3)

64,60

164,80

154,80

134,80

91,95

Tillägg för golfen (EUR/t)

—

14,53

—

—

Tillägg för Stora sjöarna (EUR/t)

31,81

—

—

—

| 2. | Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:
  Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 16,82 EUR/t, Stora sjöarna–Rotterdam: 21,37 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 16,82 EUR/t, Stora sjöarna–Rotterdam: 21,37 EUR/t.

| 3. | Tillskott avseende artikel 4.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Tillskott avseende artikel 4.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negativt bidrag på 10 EUR/t (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Negativt bidrag på 30 EUR/t (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Positivt bidrag på 14 EUR/t ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1490/2005

av den 15 september 2005

om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 1462/2005 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Exportbidragen för vitsocker och råsocker i obearbetat skick fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1462/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Exportbidragen för vitsocker och råsocker i obearbetat skick fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1462/2005 (2).

| (2) | Eftersom kommissionen nu har tillgång till andra uppgifter än de som fanns då förordning (EG) nr 1462/2005 antogs, bör dessa bidrag ändras. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom kommissionen nu har tillgång till andra uppgifter än de som fanns då förordning (EG) nr 1462/2005 antogs, bör dessa bidrag ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 1260/2001 för de produkter som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 1462/2005, i odenaturerat och obearbetat skick, skall ändras till de belopp som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 233, 9.9.2005, s. 19.

2

---

BILAGA

ÄNDRADE BELOPP FÖR EXPORTBIDRAG FÖR VITSOCKER OCH RÅSOCKER I OBEARBETAD FORM SKALL TILLÄMPAS FRÅN DEN 16 SEPTEMBER 2005 (1)

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,59 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,59 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3759 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,59 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 37,61 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 37,61 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3759 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:







  S00 | : | Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

34,59 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

34,59 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3759

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,59

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

37,61

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

37,61

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3759

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

S00

:

Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Detta belopp gäller för råsocker med en avkastning på 92 %. Om avkastningen på det exporterade råsockret inte är 92 % skall exportbidraget beräknas i enlighet med artikel 28.4 i förordning (EG) nr 1260/2001.

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1491/2005

av den 15 september 2005

om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 5:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1138/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1138/2005 av den 15 juli 2005 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2005/06 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (2) krävs att delanbudsinfordringar skall genomföras för export av detta socker till vissa tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1138/2005 av den 15 juli 2005 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2005/06 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (2) krävs att delanbudsinfordringar skall genomföras för export av detta socker till vissa tredjeländer.

| (2) | I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1138/2005 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med hänsyn särskilt till situationen och den förutsebara utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1138/2005 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med hänsyn särskilt till situationen och den förutsebara utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avseende på 5:e delanbudsinfordran för vitsocker som genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 1138/2005 skall det maximala beloppet för exportbidrag vara 41,250 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 185, 16.7.2005, s. 3.

2

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1492/2005

av den 15 september 2005

om fastställande av exportbidragen för mjölk och mjölkprodukter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999 fastställs att skillnaden mellan priserna i den internationella handeln på de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna på dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag inom ramen av avtal enligt artikel 300 i Anslutningsakten. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999 fastställs att skillnaden mellan priserna i den internationella handeln på de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna på dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag inom ramen av avtal enligt artikel 300 i Anslutningsakten.

| (2) | I förordning (EG) nr 1255/1999 fastställs att då exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 i denna förordning, exporterade i naturligt tillstånd, slås fast skall hänsyn tas till följande:






  — | Den befintliga situationen och den framtida utvecklingen med avseende på priser och tillgången på mjölk och mjölkprodukter på gemenskapsmarknaden, och priser på mjölk och mjölkprodukter i den internationella handeln. |
| --- | --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1255/1999 fastställs att då exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 i denna förordning, exporterade i naturligt tillstånd, slås fast skall hänsyn tas till följande:

—

Den befintliga situationen och den framtida utvecklingen med avseende på priser och tillgången på mjölk och mjölkprodukter på gemenskapsmarknaden, och priser på mjölk och mjölkprodukter i den internationella handeln.

| — | Kostnader för saluförande och de mest förmånliga transportkostnaderna från gemenskapsmarknader till hamnar och andra utförselorter inom gemenskapen samt kostnader som uppstår vid saluförandet av varorna på marknaden i bestämmelselandet. |
| --- | --- |

—

Kostnader för saluförande och de mest förmånliga transportkostnaderna från gemenskapsmarknader till hamnar och andra utförselorter inom gemenskapen samt kostnader som uppstår vid saluförandet av varorna på marknaden i bestämmelselandet.

| — | Målen med den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter, nämligen att säkerställa balansen och den naturliga pris- och handelsutvecklingen på denna marknad. |
| --- | --- |

—

Målen med den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter, nämligen att säkerställa balansen och den naturliga pris- och handelsutvecklingen på denna marknad.

| — | Begränsningar av de avtal som upprättats i enlighet med artikel 300 i Anslutningsakten. |
| --- | --- |

—

Begränsningar av de avtal som upprättats i enlighet med artikel 300 i Anslutningsakten.

| — | Behovet att förhindra störningar på gemenskaps- marknaden. |
| --- | --- |

—

Behovet att förhindra störningar på gemenskaps- marknaden.

| — | Den ekonomiska aspekten av den planerade exporten. |
| --- | --- |

—

Den ekonomiska aspekten av den planerade exporten.

| (3) | Artikel 31.5 i förordning (EG) nr 1255/1999 fastställer att när priser inom gemenskapen bestäms skall hänsyn tas till de gällande priser som är mest förmånliga ur exportsynpunkt och att när priser i den internationella handeln fastställs skall särskild hänsyn tas till






  a) | de gällande priserna på marknaderna i tredjeländer, |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 31.5 i förordning (EG) nr 1255/1999 fastställer att när priser inom gemenskapen bestäms skall hänsyn tas till de gällande priser som är mest förmånliga ur exportsynpunkt och att när priser i den internationella handeln fastställs skall särskild hänsyn tas till

a)

de gällande priserna på marknaderna i tredjeländer,

| b) | de förmånligaste importpriserna i sådana tredjeländer som är bestämmelseländer för import från andra tredje länder, |
| --- | --- |

b)

de förmånligaste importpriserna i sådana tredjeländer som är bestämmelseländer för import från andra tredje länder,

| c) | de producentpriser som noterats i exporterande tredjeländer, med hänsyn till eventuella subventioner som beviljas av dessa länder, |
| --- | --- |

c)

de producentpriser som noterats i exporterande tredjeländer, med hänsyn till eventuella subventioner som beviljas av dessa länder,

| d) | anbudspriserna fritt gemenskapens gräns. |
| --- | --- |

d)

anbudspriserna fritt gemenskapens gräns.

| (4) | I artikel 31.3 i förordning (EG) nr 1255/1999 fastställs att situationen på världsmarknaden eller de särskilda kraven på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 i denna förordning beroende på produkternas destinationer. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 31.3 i förordning (EG) nr 1255/1999 fastställs att situationen på världsmarknaden eller de särskilda kraven på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 i denna förordning beroende på produkternas destinationer.

| (5) | I artikel 31.3 i förordning (EG) nr 1255/1999 fastställs att förteckningen över produkter för vilka exportbidrag beviljas och bidragsbeloppen skall fastställas minst en gång var fjärde vecka. Bidragsbeloppet får emellertid förbli på samma nivå i mer än fyra veckor. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 31.3 i förordning (EG) nr 1255/1999 fastställs att förteckningen över produkter för vilka exportbidrag beviljas och bidragsbeloppen skall fastställas minst en gång var fjärde vecka. Bidragsbeloppet får emellertid förbli på samma nivå i mer än fyra veckor.

| (6) | I enlighet med artikel 16 i kommissionens förordning (EG) nr 174/1999 av den 26 januari 1999 om fastställande av särskilda tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EEG) nr 804/68 i fråga om exportlicenser och exportbidrag inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (2) skall bidraget som beviljas för mjölkprodukter med tillsats av socker vara lika med summan av två delar. Den ena skall avse kvantiteten mjölkprodukter och skall beräknas genom att basbeloppet multipliceras med den aktuella produktens innehåll av mjölkprodukter. Den andra skall avse kvantiteten tillsatt sackaros och skall beräknas genom att helproduktens sackarosinnehåll multipliceras med basbeloppet för det exportbidrag som gäller dagen för export av de produkter som avses i artikel 1.1 d i rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (3). Den andra delen skall dock endast beräknas om den tillsatta sackarosen är framställd av sockerbetor eller -rör som skördats i gemenskapen. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 16 i kommissionens förordning (EG) nr 174/1999 av den 26 januari 1999 om fastställande av särskilda tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EEG) nr 804/68 i fråga om exportlicenser och exportbidrag inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (2) skall bidraget som beviljas för mjölkprodukter med tillsats av socker vara lika med summan av två delar. Den ena skall avse kvantiteten mjölkprodukter och skall beräknas genom att basbeloppet multipliceras med den aktuella produktens innehåll av mjölkprodukter. Den andra skall avse kvantiteten tillsatt sackaros och skall beräknas genom att helproduktens sackarosinnehåll multipliceras med basbeloppet för det exportbidrag som gäller dagen för export av de produkter som avses i artikel 1.1 d i rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (3). Den andra delen skall dock endast beräknas om den tillsatta sackarosen är framställd av sockerbetor eller -rör som skördats i gemenskapen.

| (7) | I kommissionens förordning (EEG) nr 896/84 (4) fastställs ytterligare bestämmelser om beviljandet av exportbidrag vid övergången från ett regleringsår till ett annat. De bestämmelserna ger möjlighet att variera exportbidragen enligt produkternas framställningsdag. |
| --- | --- |

(7)

I kommissionens förordning (EEG) nr 896/84 (4) fastställs ytterligare bestämmelser om beviljandet av exportbidrag vid övergången från ett regleringsår till ett annat. De bestämmelserna ger möjlighet att variera exportbidragen enligt produkternas framställningsdag.

| (8) | För beräkningen av exportbidraget för bearbetad ost måste det fastställas att då kasein eller kaseinater tillsätts bör den kvantiteten inte beaktas. |
| --- | --- |

(8)

För beräkningen av exportbidraget för bearbetad ost måste det fastställas att då kasein eller kaseinater tillsätts bör den kvantiteten inte beaktas.

| (9) | Vid fastställande av de produkter och destinationer vilka berättigar till exportersättningar, bör hänsyn tas till å ena sidan att den konkurrensmässiga situationen för vissa av Gemenskapens produkter inte rättfärdigar till uppmuntrad export av dessa, och å andra sidan att den geografiska närheten av vissa territorier riskerar underlätta diversifiering av handel samt missbruk. |
| --- | --- |

(9)

Vid fastställande av de produkter och destinationer vilka berättigar till exportersättningar, bör hänsyn tas till å ena sidan att den konkurrensmässiga situationen för vissa av Gemenskapens produkter inte rättfärdigar till uppmuntrad export av dessa, och å andra sidan att den geografiska närheten av vissa territorier riskerar underlätta diversifiering av handel samt missbruk.

| (10) | Till följd av att de bestämmelser som anges ovan tillämpas på den nuvarande situationen på marknaden för mjölk och särskilt på noteringar eller priser för mjölkprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden bör exportbidraget vara det som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

Till följd av att de bestämmelser som anges ovan tillämpas på den nuvarande situationen på marknaden för mjölk och särskilt på noteringar eller priser för mjölkprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden bör exportbidraget vara det som anges i bilagan till denna förordning.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidrag som avses i artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999 för produkter som exporteras i oförändrat tillstånd skall vara de som anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 20, 27.1.1999, s. 8. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 558/2005 (EUT L 94, 13.4.2005, s. 22).

2

(3)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

3

(4)  EGT L 91, 1.4.1984, s. 71. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 222/88 (EGT L 28, 1.2.1988, s. 1).

4

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 15 september 2005 om fastställande av exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Exportbidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 43,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 56,23 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,29 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,59 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,59 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,22 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4380 |
| A01 | EUR/kg | 0,5623 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,42 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 37,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,45 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,63 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,47 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,95 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3616 |
| A01 | EUR/kg | 0,4642 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4023 |
| A01 | EUR/kg | 0,5163 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,48 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,23 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 70,73 |
| A01 | EUR/100 kg | 95,37 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 84,16 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,90 |
| A01 | EUR/100 kg | 87,51 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 85,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 114,82 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 91,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12).
  De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:






  L01 | Ceuta, Melilla, Heliga stolen, Förenta staterna och i de områden av Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |
| L02 | Andorra och Gibraltar. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Island, Norge, Schweiz, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Heliga stolen (f.d. Vatikanstaten), Turkiet, Rumänien, Bulgarien, Kroatien, Kanada, Australien, Nya Zeeland och de områden av Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen. |
| L04 | Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien, Montenegro, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Exportbidragsbelopp

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

43,80

A01

EUR/100 kg

56,23

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,75

A01

EUR/100 kg

61,29

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,52

A01

EUR/100 kg

63,59

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,59

A01

EUR/100 kg

66,22

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4380

A01

EUR/kg

0,5623

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,16

A01

EUR/100 kg

46,42

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

37,75

A01

EUR/100 kg

48,45

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,23

A01

EUR/100 kg

51,63

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,47

A01

EUR/100 kg

51,95

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3616

A01

EUR/kg

0,4642

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4023

A01

EUR/kg

0,5163

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,48

A01

EUR/100 kg

10,23

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

70,73

A01

EUR/100 kg

95,37

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,41

A01

EUR/100 kg

84,16

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,90

A01

EUR/100 kg

87,51

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

85,16

A01

EUR/100 kg

114,82

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,11

A01

EUR/100 kg

91,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12).

De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:

L01

Ceuta, Melilla, Heliga stolen, Förenta staterna och i de områden av Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

L02

Andorra och Gibraltar.

L03

Ceuta, Melilla, Island, Norge, Schweiz, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Heliga stolen (f.d. Vatikanstaten), Turkiet, Rumänien, Bulgarien, Kroatien, Kanada, Australien, Nya Zeeland och de områden av Republiken Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen.

L04

Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Serbien, Montenegro, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1493/2005

av den 15 september 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran.

| (2) | Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 13 september 2005. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 13 september 2005.

| (3) | Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den stående anbudsinfordran som inleddes genom förordning (EG) nr 581/2004 för den anbudsperiod som löper ut den 13 september 2005 skall det högsta bidragsbeloppet för de produkter som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 64. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1239/2005 (EUT L 200, 30.7.2005, s. 32).

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2250/2004 (EUT L 381, 28.12.2004, s. 25).

3

---

BILAGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkt | Nomenklaturnummer för exportbidrag | Högsta exportbidragsbelopp för export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra stycket i förordning (EG) nr 581/2004 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9700 | 99,50 |
| Smörolja | ex ex 0405 90 10 9000 | 121,00 |

(EUR/100 kg)

Produkt

Nomenklaturnummer för exportbidrag

Högsta exportbidragsbelopp för export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra stycket i förordning (EG) nr 581/2004

Smör

ex ex 0405 10 19 9500

—

Smör

ex ex 0405 10 19 9700

99,50

Smörolja

ex ex 0405 90 10 9000

121,00

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1494/2005

av den 15 september 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran.

| (2) | I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör ett högsta exportbidrag fastställas för den anbudsperiod som löper ut den 13 september 2005. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör ett högsta exportbidrag fastställas för den anbudsperiod som löper ut den 13 september 2005.

| (3) | Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 582/2004 skall det högsta exportbidraget för den produkt och de destinationer som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara 13,50 EUR/100 kg för den anbudsperiod som löper ut den 13 september 2005.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 67. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1239/2005 (EUT L 200, 30.7.2005, s. 32).

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2250/2004 (EUT L 381, 28.12.2004, s. 25).

3

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1495/2005

av den 15 september 2005

om ändring av förordning (EG) nr 1166/2005 när det gäller den kvantitet som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av majs som innehas av det franska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 6 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1166/2005 (2) inleds en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av 53 641 ton majs som innehas av det franska interventionsorganet. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1166/2005 (2) inleds en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av 53 641 ton majs som innehas av det franska interventionsorganet.

| (2) | Med hänsyn till den nuvarande situationen på marknaden är det lämpligt att öka den kvantitet majs som säljs av det franska interventionsorganet på den inre marknaden så att den stående anbudsinfordran omfattar 64 424 ton. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den nuvarande situationen på marknaden är det lämpligt att öka den kvantitet majs som säljs av det franska interventionsorganet på den inre marknaden så att den stående anbudsinfordran omfattar 64 424 ton.

| (3) | Förordning (EG) nr 1166/2005 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1166/2005 bör därför ändras.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1166/2005 ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 skall ”53 641 ton” ersättas med ”64 424 ton”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 skall ”53 641 ton” ersättas med ”64 424 ton”.

| 2. | I bilagans rubrik skall ”53 641 ton” ersättas med ”64 424 ton”. |
| --- | --- |

2.

I bilagans rubrik skall ”53 641 ton” ersättas med ”64 424 ton”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 188, 20.7.2005, s. 10.

2

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1496/2005

av den 15 september 2005

om ändring av förordning (EG) nr 1168/2005 när det gäller den kvantitet som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av majs som innehas av det österrikiska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 6 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1168/2005 (2) inleds en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av 113 297 ton majs som innehas av det österrikiska interventionsorganet. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1168/2005 (2) inleds en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av 113 297 ton majs som innehas av det österrikiska interventionsorganet.

| (2) | Med hänsyn till den nuvarande situationen på marknaden är det lämpligt att öka den kvantitet majs som säljs av det österrikiska interventionsorganet på den inre marknaden så att den stående anbudsinfordran omfattar 121 525 ton. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den nuvarande situationen på marknaden är det lämpligt att öka den kvantitet majs som säljs av det österrikiska interventionsorganet på den inre marknaden så att den stående anbudsinfordran omfattar 121 525 ton.

| (3) | Förordning (EG) nr 1168/2005 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1168/2005 bör därför ändras.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1168/2005 ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 skall ”113 297 ton” ersättas med ”121 525 ton”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 skall ”113 297 ton” ersättas med ”121 525 ton”.

| 2. | I bilagans rubrik skall ”113 297 ton” ersättas med ”121 525 ton”. |
| --- | --- |

2.

I bilagans rubrik skall ”113 297 ton” ersättas med ”121 525 ton”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 188, 20.7.2005, s. 16.

2

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/38

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1497/2005

av den 15 september 2005

om rättelse av rådets och kommissionens beslut 2005/430/EG, Euratom om ingående av ett tilläggsprotokoll till Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets och kommissionens beslut 2005/430/EG, Euratom av den 18 april 2005 om ingående av ett tilläggsprotokoll till Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (1), särskilt artikel 3.1 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I bilagan till beslut 2005/430/EG, Euratom fastställs löpnummer för EU:s tullkvoter för produkter med ursprung i Bulgarien. |
| --- | --- |

(1)

I bilagan till beslut 2005/430/EG, Euratom fastställs löpnummer för EU:s tullkvoter för produkter med ursprung i Bulgarien.

| (2) | Den felaktiga uppgiften i nämnda bilaga om ett löpnummer lägre än 09.5100 för produkter med KN-nummer 1701 och 1702 innebär att kommissionen inte kan förvalta den aktuella tullkvoten i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(2)

Den felaktiga uppgiften i nämnda bilaga om ett löpnummer lägre än 09.5100 för produkter med KN-nummer 1701 och 1702 innebär att kommissionen inte kan förvalta den aktuella tullkvoten i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (3) | Beslut 2005/430/EG, Euratom bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2005/430/EG, Euratom bör därför ändras.

| (4) | Eftersom de årliga tillämpningsperioderna för medgivanden inleds den 1 juli, bör den här förordningen börja tillämpas från och med den 1 juli 2005. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom de årliga tillämpningsperioderna för medgivanden inleds den 1 juli, bör den här förordningen börja tillämpas från och med den 1 juli 2005.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till beslut 2005/430/EG, Euratom skall posten avseende löpnummer 09.4785 ersättas med följande:

| ”Löpnummer | KN-nr | Varuslag |
| --- | --- | --- |
| 09.5902 | 1701 | Socker |
| 1702 | Annat socker” |

”Löpnummer

KN-nr

Varuslag

09.5902

1701

Socker

1702

Annat socker”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den skall tillämpas från och med den 1 juli 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 155, 17.6.2005, s. 1.

1

(2)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 883/2005 (EUT L 148, 11.6.2005, s. 5).

2

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1498/2005

av den 15 september 2005

om ändring av förordning (EG) nr 1262/2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller interventionsorganens handel med socker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 9.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 18.2 i förordning (EG) nr 1262/2001 (2) kan interventionsorganet begära att sockret levereras för intervention i jutesäckar invändigt klädda med polyeten. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 18.2 i förordning (EG) nr 1262/2001 (2) kan interventionsorganet begära att sockret levereras för intervention i jutesäckar invändigt klädda med polyeten.

| (2) | På senare år har nya former av förpackningar för livsmedel utvecklats. Interventionsorgan som begär vissa av dessa nya förpackningar bör också begära att de skall vara förenliga med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG (3). |
| --- | --- |

(2)

På senare år har nya former av förpackningar för livsmedel utvecklats. Interventionsorgan som begär vissa av dessa nya förpackningar bör också begära att de skall vara förenliga med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG (3).

| (3) | Förordning (EG) nr 1262/2001 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1262/2001 bör därför ändras.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 18.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1262/2001 skall ersättas med följande:

”Interventionsorgan som begär eller godtar att sockret levereras i andra förpackningar än de som anges i första stycket skall begära att sådana förpackningarna är förenliga med kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 (4). Interventionsorganet kan specificera vilket förpackningsmaterial som skall användas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 178, 30.6.2001, s. 48.

2

(3)  EUT L 338, 13.11.2004, s. 4.

3

(4)  EUT L 338, 13.11.2004, s. 4.”

4

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/40

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1499/2005

av den 15 september 2005

om införande av ett förbud mot fiske efter kolja i ICES-områdena I, II (norska vatten) av fartyg som seglar under spansk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 27/2005 av den 22 december 2004 om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2005. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 27/2005 av den 22 december 2004 om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2005.

| (2) | Enligt de uppgifter som inkommit till kommissionen har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som seglar under den medlemsstats flagg som anges i bilagan eller är registrerade i den medlemsstaten, lett till att kvoten för 2005 har uttömts. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som inkommit till kommissionen har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som seglar under den medlemsstats flagg som anges i bilagan eller är registrerade i den medlemsstaten, lett till att kvoten för 2005 har uttömts.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2005 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen, för det bestånd som anges i bilagan, skall anses vara uttömd från och med den dag som anges i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, av fartyg som seglar under den medlemsstats flagg som anges i bilagan eller är registrerade i den medlemsstaten, är förbjudet från och med den dag som anges i bilagan. Det är förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av dessa fartyg från och med den dagen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 768/2005 (EUT L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 12, 14.1.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1300/2005 (EUT L 207, 10.8.2005, s. 1).

3

---

BILAGA

| Medlemsstat | Spanien |
| --- | --- |
| Bestånd | HAD/1N2AB. |
| Art | Kolja (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zon | I, II (norska vatten) |
| Datum | 30 juni 2005 |

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

HAD/1N2AB.

Art

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

Zon

I, II (norska vatten)

Datum

30 juni 2005

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/42

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1500/2005

av den 15 september 2005

om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1058/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1058/2005 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran.

| (3) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från den 9 till den 15 september 2005 inom ramen för den anbudsinfordran för exportbidrag för korn som avses i förordning (EG) nr 1058/2005 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 174, 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/43

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1501/2005

av den 15 september 2005

om de anbud som meddelats för export av havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1438/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1) särskilt artikel 7 i denna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 7 i denna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1438/2005 av den 2 september 2005 om en särskild interventionsåtgärd för havre i Finland och Sverige för regletringsåret 2005/06 (3), och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer utom Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1438/2005. |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer utom Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1438/2005.

| (2) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(2)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från den 9 till den 15 september 2005 inom ramen för den anbudsinfordran för exportbidrag för havre som avses i förordning (EG) nr 1438/2005 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1431/2003 (EUT L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUT L 228, 3.9.2005, s. 5.

3

---

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/44

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1502/2005

av den 15 september 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1059/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1059/2005 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 9 till den 15 september 2005 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005 är det högsta exportbidraget för vanligt vete fastställt till 6,00EUR/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 174, 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 16.9.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 240/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 240/45

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 oktober 2004

om det statliga stöd C 38/03 som Spanien har genomfört i form av omstruktureringsstöd till spanska statliga varv

[delgivet med nr K(2004) 3918]

(Endast den spanska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/652/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1013/97 av den 2 juni 1997 om stöd till vissa varv som är under omstrukturering (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin (2),

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (3) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I   FÖRFARANDE

| (1) | Genom beslut av den 6 augusti 1997 (4) godkände kommissionen omstruktureringsstöd för spanska statliga varv i enlighet med rådet förordning (EG) nr 1013/97 av den 2 juni 1997 om stöd till vissa varv som är under omstrukturering. Stödet i fråga uppgick till cirka 1,9 miljarder euro. Både enligt detta beslut och rådets förordning (EG) nr 1013/97 var villkoret för godkännandet att ytterligare omstruktureringsstöd inte skulle ges. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut av den 6 augusti 1997 (4) godkände kommissionen omstruktureringsstöd för spanska statliga varv i enlighet med rådet förordning (EG) nr 1013/97 av den 2 juni 1997 om stöd till vissa varv som är under omstrukturering. Stödet i fråga uppgick till cirka 1,9 miljarder euro. Både enligt detta beslut och rådets förordning (EG) nr 1013/97 var villkoret för godkännandet att ytterligare omstruktureringsstöd inte skulle ges.

| (2) | Åren 2000, 2001 och 2002 fick IZAR Construcciones navales (nedan kallat ”IZAR”) kapitaltillskott på sammanlagt 1 477 miljoner euro från det statliga holdingbolaget Sociedad Estatal de Participaciones Industriales (nedan kallat ”SEPI”). Genom skrivelser av den 8 november 2002 och 14 januari 2003 begärde kommissionen upplysningar i ärendet. |
| --- | --- |

(2)

Åren 2000, 2001 och 2002 fick IZAR Construcciones navales (nedan kallat ”IZAR”) kapitaltillskott på sammanlagt 1 477 miljoner euro från det statliga holdingbolaget Sociedad Estatal de Participaciones Industriales (nedan kallat ”SEPI”). Genom skrivelser av den 8 november 2002 och 14 januari 2003 begärde kommissionen upplysningar i ärendet.

| (3) | Genom beslut av den 27 maj 2003 inledde kommissionen det förfarande som avses i artikel 88.2 i EG-fördraget när det gäller SEPI:s kapitaltillskott på 1 477 miljoner euro till IZAR. De spanska myndigheterna underrättades om beslutet genom kommissionens skrivelse av den 28 maj 2003. |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut av den 27 maj 2003 inledde kommissionen det förfarande som avses i artikel 88.2 i EG-fördraget när det gäller SEPI:s kapitaltillskott på 1 477 miljoner euro till IZAR. De spanska myndigheterna underrättades om beslutet genom kommissionens skrivelse av den 28 maj 2003.

| (4) | Spanien lämnade sina synpunkter på det inledda förfarandet genom skrivelser av den 11 juli 2003, 29 juli 2003, 11 augusti 2003, 19 januari 2004, 23 februari 2004, 14 april 2004 och 26 juli 2004. |
| --- | --- |

(4)

Spanien lämnade sina synpunkter på det inledda förfarandet genom skrivelser av den 11 juli 2003, 29 juli 2003, 11 augusti 2003, 19 januari 2004, 23 februari 2004, 14 april 2004 och 26 juli 2004.

| (5) | Sedan den inlett förfarandet fick kommissionen synpunkter från Royal Van Lent Shipyard genom en skrivelse av den 24 september 2003, från en part som bad att få vara anonym genom en skrivelse av den 24 september 2003 och från IZAR genom en skrivelse av den 6 oktober 2003. Synpunkterna översändes till Spanien genom en skrivelse av den 13 oktober 2003. Spanien lämnade synpunkter genom en skrivelse av den 10 november 2003. Den 17 november 2003 väckte IZAR talan (5) mot kommissionen vid förstainstansrätten och yrkade att beslutet om att inleda förfarandet skulle ogiltigförklaras. |
| --- | --- |

(5)

Sedan den inlett förfarandet fick kommissionen synpunkter från Royal Van Lent Shipyard genom en skrivelse av den 24 september 2003, från en part som bad att få vara anonym genom en skrivelse av den 24 september 2003 och från IZAR genom en skrivelse av den 6 oktober 2003. Synpunkterna översändes till Spanien genom en skrivelse av den 13 oktober 2003. Spanien lämnade synpunkter genom en skrivelse av den 10 november 2003. Den 17 november 2003 väckte IZAR talan (5) mot kommissionen vid förstainstansrätten och yrkade att beslutet om att inleda förfarandet skulle ogiltigförklaras.

II   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

| (6) | I juli 2000 beslöt SEPI att alla statsägda, militära och civila varv och anknutna verksamheter skulle gå samman i en koncern, efter att tidigare ha verkat som enskilda företag. Den 20 juli 2000 köpte därför BAZAN alla civila varv och anknutna verksamheter som slogs samman med BAZAN, som senare bytte namn till IZAR. |
| --- | --- |

(6)

I juli 2000 beslöt SEPI att alla statsägda, militära och civila varv och anknutna verksamheter skulle gå samman i en koncern, efter att tidigare ha verkat som enskilda företag. Den 20 juli 2000 köpte därför BAZAN alla civila varv och anknutna verksamheter som slogs samman med BAZAN, som senare bytte namn till IZAR.

| (7) | IZAR:s civila verksamhet bedrivs främst på Astilleros de Cádiz (”Cádiz”), Astilleros de Puerto Real (”Puerto Real”), Astilleros de Sestao (”Sestao”), Astilleros de Sevilla (”Sevilla”), Juliana Constructora Gijonesa (”Juliana”), Fábrica de Manises (”Manises”), Astilleros de Fene (”Fene”). IZAR har också de tre främst militära varven Ferrol, Cartagena och San Fernando. |
| --- | --- |

(7)

IZAR:s civila verksamhet bedrivs främst på Astilleros de Cádiz (”Cádiz”), Astilleros de Puerto Real (”Puerto Real”), Astilleros de Sestao (”Sestao”), Astilleros de Sevilla (”Sevilla”), Juliana Constructora Gijonesa (”Juliana”), Fábrica de Manises (”Manises”), Astilleros de Fene (”Fene”). IZAR har också de tre främst militära varven Ferrol, Cartagena och San Fernando.

| (8) | Granskningen omfattar följande kapitaltillskott från SEPI: 1 322,227 miljoner euro (220 miljarder ESP) tillfördes BAZAN den 28 juli 2000, 105,171 miljoner euro tillfördes IZAR år 2001 och 50 miljoner euro tillfördes IZAR år 2002. |
| --- | --- |

(8)

Granskningen omfattar följande kapitaltillskott från SEPI: 1 322,227 miljoner euro (220 miljarder ESP) tillfördes BAZAN den 28 juli 2000, 105,171 miljoner euro tillfördes IZAR år 2001 och 50 miljoner euro tillfördes IZAR år 2002.

| (9) | När kommissionen beslöt att inleda förfarandet konstaterade den att SEPI:s kapitaltillskott till IZAR kan innebära ekonomiska fördelar för civila varv som dessa svårligen kunnat få på marknaden. Sannolikt utgör åtgärderna alltså stöd. Stödet är till sin natur sådant att det sannolikt snedvrider konkurrensen. |
| --- | --- |

(9)

När kommissionen beslöt att inleda förfarandet konstaterade den att SEPI:s kapitaltillskott till IZAR kan innebära ekonomiska fördelar för civila varv som dessa svårligen kunnat få på marknaden. Sannolikt utgör åtgärderna alltså stöd. Stödet är till sin natur sådant att det sannolikt snedvrider konkurrensen.

| (10) | Mot bakgrund av de civila varvens senare utveckling misstänkte kommissionen att dessa hade erhållit stöd genom kapitaltillskotten till IZAR och tvivlade på att stödet skulle vara förenligt med reglerna för statligt stöd till varvsindustrin. Syftet med föreliggande förfarande för statligt stöd är därför att klargöra om någon del av kapitaltillskottet till IZAR har inneburit fördelar för civila varv eller annan civil verksamhet. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av de civila varvens senare utveckling misstänkte kommissionen att dessa hade erhållit stöd genom kapitaltillskotten till IZAR och tvivlade på att stödet skulle vara förenligt med reglerna för statligt stöd till varvsindustrin. Syftet med föreliggande förfarande för statligt stöd är därför att klargöra om någon del av kapitaltillskottet till IZAR har inneburit fördelar för civila varv eller annan civil verksamhet.

III   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (11) | Kommissionen mottog synpunkter från tre parter. En part som bad att få vara anonym skickade på samma gång synpunkter på det här ärendet och statligt stöd nr K 40/00 (6). Parten betonade att det granskade stödet allvarligt snedvridit marknaden för fritidsbåtar. Även Royal van Lent Shipyard BV skickade på samma gång synpunkter på det här ärendet och stöd nr K 40/00. Företaget hävdade att den spanska regeringens stöd på senare år varit till mycket stor skada för många av konkurrenterna på marknaden för lyxjakter. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen mottog synpunkter från tre parter. En part som bad att få vara anonym skickade på samma gång synpunkter på det här ärendet och statligt stöd nr K 40/00 (6). Parten betonade att det granskade stödet allvarligt snedvridit marknaden för fritidsbåtar. Även Royal van Lent Shipyard BV skickade på samma gång synpunkter på det här ärendet och stöd nr K 40/00. Företaget hävdade att den spanska regeringens stöd på senare år varit till mycket stor skada för många av konkurrenterna på marknaden för lyxjakter.

| (12) | Kommissionen mottog också synpunkter från IZAR. Företaget hävdade att det aktuella kapitaltillskottet omfattas av artikel 296 i EG-fördraget och att problem med snedvridning av handeln bör hanteras med det samarbetsförfarande som avses i artikel 298 i EG-fördraget. IZAR hävdade också att kapitaltillskottet från SEPI inte var statliga medel och i alla händelser överensstämmer med principen om en privat investerare. IZAR hävdade slutligen att återkrav av stöd till statsägda spanska varv 1997 inte kan accepteras eftersom det är befintligt stöd. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen mottog också synpunkter från IZAR. Företaget hävdade att det aktuella kapitaltillskottet omfattas av artikel 296 i EG-fördraget och att problem med snedvridning av handeln bör hanteras med det samarbetsförfarande som avses i artikel 298 i EG-fördraget. IZAR hävdade också att kapitaltillskottet från SEPI inte var statliga medel och i alla händelser överensstämmer med principen om en privat investerare. IZAR hävdade slutligen att återkrav av stöd till statsägda spanska varv 1997 inte kan accepteras eftersom det är befintligt stöd.

IV   KOMMENTARER FRÅN SPANIEN

| (13) | Under förfarandet lämnade Spanien till kommissionen följande argument mot att kapitaltillskottet skulle innebära statligt stöd. |
| --- | --- |

(13)

Under förfarandet lämnade Spanien till kommissionen följande argument mot att kapitaltillskottet skulle innebära statligt stöd.

| (14) | För det första hävdar Spanien att SEPI agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi som strävar efter vinstmaximering och att kommissionen inte styrkt att SEPI:s medel var statliga medel eller kunde tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(14)

För det första hävdar Spanien att SEPI agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi som strävar efter vinstmaximering och att kommissionen inte styrkt att SEPI:s medel var statliga medel eller kunde tillskrivas staten.

| (15) | Vidare ingick kapitaltillskottet i en plan för företaget BAZAN, ett f.d. militärt företag. Kapitalet sköts till för att täcka olika kostnader i samband med planen, som tillkom 1998. Av detta avsåg [...] (7) miljoner euro så kallade externaliserade sociala kostnader som gällde förtidspensionering av tidigare BAZAN-anställda. Beloppet betaldes 2000–2002 till försäkringsföretag som betalar ut pensionerna. Enligt Spanien är de ökade kostnaderna för dessa åtaganden förklaringen till SEPI:s extra kapitaltillskott till IZAR 2001 och 2002. |
| --- | --- |

(15)

Vidare ingick kapitaltillskottet i en plan för företaget BAZAN, ett f.d. militärt företag. Kapitalet sköts till för att täcka olika kostnader i samband med planen, som tillkom 1998. Av detta avsåg [...] (7) miljoner euro så kallade externaliserade sociala kostnader som gällde förtidspensionering av tidigare BAZAN-anställda. Beloppet betaldes 2000–2002 till försäkringsföretag som betalar ut pensionerna. Enligt Spanien är de ökade kostnaderna för dessa åtaganden förklaringen till SEPI:s extra kapitaltillskott till IZAR 2001 och 2002.

| (16) | Av sådana sociala kostnader hade BAZAN dessutom betalt ytterligare cirka [...] miljoner euro direkt till vissa förtidspensionerade anställda. |
| --- | --- |

(16)

Av sådana sociala kostnader hade BAZAN dessutom betalt ytterligare cirka [...] miljoner euro direkt till vissa förtidspensionerade anställda.

| (17) | Enligt Spanien krävdes resterande kapitaltillskott dels för att täcka militära investeringar på det nya företaget IZAR, totalt [...] miljoner euro, dels för att kunna öka rörelsekapitalet för militär produktion. |
| --- | --- |

(17)

Enligt Spanien krävdes resterande kapitaltillskott dels för att täcka militära investeringar på det nya företaget IZAR, totalt [...] miljoner euro, dels för att kunna öka rörelsekapitalet för militär produktion.

| (18) | Spanien menade också att åtgärderna borde analyseras inom ramen för artikel 296 i EG-fördraget, eftersom kapitalet tillfördes BAZAN som enligt Spanien var ett rent militärt företag vid tiden för kapitaltillskottet. |
| --- | --- |

(18)

Spanien menade också att åtgärderna borde analyseras inom ramen för artikel 296 i EG-fördraget, eftersom kapitalet tillfördes BAZAN som enligt Spanien var ett rent militärt företag vid tiden för kapitaltillskottet.

| (19) | Spanien invände också mot att visst stöd som godkändes 1997 skulle kunna bli oförenligt, om kommissionen skulle fastslå att olagligt stöd senare getts till statliga spanska varv. |
| --- | --- |

(19)

Spanien invände också mot att visst stöd som godkändes 1997 skulle kunna bli oförenligt, om kommissionen skulle fastslå att olagligt stöd senare getts till statliga spanska varv.

| (20) | När det gäller de berörda parternas synpunkter håller Spanien helt med allt som framförts av IZAR och förnekar att IZAR skulle ha en betydande verksamhet inom lyxjaktsektorn. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller de berörda parternas synpunkter håller Spanien helt med allt som framförts av IZAR och förnekar att IZAR skulle ha en betydande verksamhet inom lyxjaktsektorn.

| (21) | I ett senare skede lämnade Spanien ytterligare upplysningar som kommissionen begärt, närmare bestämt om beräknade förluster för IZAR:s civila verksamhet från den 1 juli 2000 till den 31 december 2003 och upplysningar om IZAR:s allmänna omkostnader under denna period. |
| --- | --- |

(21)

I ett senare skede lämnade Spanien ytterligare upplysningar som kommissionen begärt, närmare bestämt om beräknade förluster för IZAR:s civila verksamhet från den 1 juli 2000 till den 31 december 2003 och upplysningar om IZAR:s allmänna omkostnader under denna period.

V   BEDÖMNING

| (22) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Enligt EG-domstolens och förstainstansrättens fasta rättspraxis uppfylls kriteriet om påverkan på handeln, om stödmottagande företag bedriver ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(22)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Enligt EG-domstolens och förstainstansrättens fasta rättspraxis uppfylls kriteriet om påverkan på handeln, om stödmottagande företag bedriver ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan medlemsstaterna.

| (23) | Enligt artikel 87.3 e i EG-fördraget kan stöd av annat slag vara förenligt med den gemensamma marknaden enlighet vad rådet på förslag från kommissionen kan komma att bestämma genom beslut med kvalificerad majoritet. Kommissionen konstaterar att rådet på denna grund antog rådets förordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin (nedan kallad ”varvsförordningen”), som var i kraft från den 1 januari 1999 till den 31 december 2003. Rådets förordning (EG) nr 1540/98 upphörde visserligen att gälla den 31 december 2003 och berörs inte av kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (8). För en konsekvent praxis avser kommissionen trots detta att tillämpa förordningen i föreliggande ärende och använda dess vidare bedömningssätt. |
| --- | --- |

(23)

Enligt artikel 87.3 e i EG-fördraget kan stöd av annat slag vara förenligt med den gemensamma marknaden enlighet vad rådet på förslag från kommissionen kan komma att bestämma genom beslut med kvalificerad majoritet. Kommissionen konstaterar att rådet på denna grund antog rådets förordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin (nedan kallad ”varvsförordningen”), som var i kraft från den 1 januari 1999 till den 31 december 2003. Rådets förordning (EG) nr 1540/98 upphörde visserligen att gälla den 31 december 2003 och berörs inte av kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (8). För en konsekvent praxis avser kommissionen trots detta att tillämpa förordningen i föreliggande ärende och använda dess vidare bedömningssätt.

| (24) | Skeppsbyggnad är en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan medlemsstaterna. Därför omfattas stöd till varvsindustrin av artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(24)

Skeppsbyggnad är en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan medlemsstaterna. Därför omfattas stöd till varvsindustrin av artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (25) | Kommissionen konstaterar att ”skeppsbyggnad” enligt varvsförordningen betyder byggande av havsgående handelsfartyg med automatisk framdrivning. Kommissionen konstaterar vidare att IZAR bygger sådana fartyg och således är ett företag som omfattas av den förordningen. Kommissionen konstaterar också att det i artikel 2 i förordningen föreskrivs att särskilt stöd för nybyggnad, reparation och ombyggnad av fartyg skall betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden endast om det överensstämmer med bestämmelserna i förordningen. Denna bestämmelse avser inte bara stöd till företag med sådan verksamhet utan även anknutna enheter. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen konstaterar att ”skeppsbyggnad” enligt varvsförordningen betyder byggande av havsgående handelsfartyg med automatisk framdrivning. Kommissionen konstaterar vidare att IZAR bygger sådana fartyg och således är ett företag som omfattas av den förordningen. Kommissionen konstaterar också att det i artikel 2 i förordningen föreskrivs att särskilt stöd för nybyggnad, reparation och ombyggnad av fartyg skall betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden endast om det överensstämmer med bestämmelserna i förordningen. Denna bestämmelse avser inte bara stöd till företag med sådan verksamhet utan även anknutna enheter.

| (26) | I enlighet med förordning (EG) nr 1013/97 godkände kommissionen i augusti 1997 undantagsvis ett stödpaket för omstrukturering av spanska statliga civila varv, i syfte att göra dem bärkraftiga före utgången av 1998. Med tidigare godkända stöd uppgick stödpaketet till totalt 318 miljarder pesetas (1,9 miljarder euro). |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med förordning (EG) nr 1013/97 godkände kommissionen i augusti 1997 undantagsvis ett stödpaket för omstrukturering av spanska statliga civila varv, i syfte att göra dem bärkraftiga före utgången av 1998. Med tidigare godkända stöd uppgick stödpaketet till totalt 318 miljarder pesetas (1,9 miljarder euro).

| (27) | Vid sitt godkännande betonade rådet ”engångsprincipen” för stödpaketet. Den spanska regeringen hade förbundit sig att inte ge varven ytterligare stöd för att omstrukturera, rädda, kompensera förluster eller privatisera. Detta ingick i villkoren för kommissionens beslut att godkänna stödet. Det framhölls också i artikel 5.1 andra stycket första strecksatsen i varvsförordningen. Här föreskrivs att stöd för att rädda och omstrukturera företag inte får ges om de beviljats sådant stöd enligt förordning (EG) nr 1013/97. |
| --- | --- |

(27)

Vid sitt godkännande betonade rådet ”engångsprincipen” för stödpaketet. Den spanska regeringen hade förbundit sig att inte ge varven ytterligare stöd för att omstrukturera, rädda, kompensera förluster eller privatisera. Detta ingick i villkoren för kommissionens beslut att godkänna stödet. Det framhölls också i artikel 5.1 andra stycket första strecksatsen i varvsförordningen. Här föreskrivs att stöd för att rädda och omstrukturera företag inte får ges om de beviljats sådant stöd enligt förordning (EG) nr 1013/97.

| (28) | Stöd som överskred vad som godkänts i kommissionens ursprungliga beslut från augusti 1997 skulle därför betraktas som oförenligt med den gemensamma marknaden, om det inte godkänts på någon annan rättslig grund. |
| --- | --- |

(28)

Stöd som överskred vad som godkänts i kommissionens ursprungliga beslut från augusti 1997 skulle därför betraktas som oförenligt med den gemensamma marknaden, om det inte godkänts på någon annan rättslig grund.

| (29) | Kommissionen konstaterar att varven Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cádiz, och Juliana var företag som omfattades av förordning (EG) nr 1013/97 och kommissionens ovannämnda beslut från 1997. Manises och Fene (f.d. Astano) är anknutna enheter eftersom de under den granskade perioden ägdes av varvsföretaget IZAR och därmed också omfattas av varvsförordningen, i enlighet med artikel 1 g i denna. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen konstaterar att varven Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cádiz, och Juliana var företag som omfattades av förordning (EG) nr 1013/97 och kommissionens ovannämnda beslut från 1997. Manises och Fene (f.d. Astano) är anknutna enheter eftersom de under den granskade perioden ägdes av varvsföretaget IZAR och därmed också omfattas av varvsförordningen, i enlighet med artikel 1 g i denna.

1.   SEPI:S ROLL

| (30) | I sitt beslut om att inleda det formella förfarandet ansåg kommissionen att SEPI agerade för statens räkning, dvs. att dess agerande i samband med de olika transaktionerna kunde tillskrivas staten. Spanien har förnekat detta och hävdat att SEPI fungerar oberoende av staten och att dess agerande därför inte kan tillskrivas staten. Under alla omständigheter anser Spanien att SEPI agerade som en investerare på marknaden och att SEPI:s medel i detta fall inte bör betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(30)

I sitt beslut om att inleda det formella förfarandet ansåg kommissionen att SEPI agerade för statens räkning, dvs. att dess agerande i samband med de olika transaktionerna kunde tillskrivas staten. Spanien har förnekat detta och hävdat att SEPI fungerar oberoende av staten och att dess agerande därför inte kan tillskrivas staten. Under alla omständigheter anser Spanien att SEPI agerade som en investerare på marknaden och att SEPI:s medel i detta fall inte bör betraktas som statligt stöd.

| (31) | Kommissionen konstaterar att SEPI är ett statsägt holdingbolag som är direkt underställt finansministeriet. Det betraktas därför som ett offentligt företag enligt kommissionens direktiv 2000/52/EG av den 26 juli 2000 om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (9). De offentliga myndigheterna kan nämligen genom sitt ägande eller finansiella deltagande direkt eller indirekt utöva ett dominerande inflytande över SEPI. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen konstaterar att SEPI är ett statsägt holdingbolag som är direkt underställt finansministeriet. Det betraktas därför som ett offentligt företag enligt kommissionens direktiv 2000/52/EG av den 26 juli 2000 om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (9). De offentliga myndigheterna kan nämligen genom sitt ägande eller finansiella deltagande direkt eller indirekt utöva ett dominerande inflytande över SEPI.

| (32) | Domstolen har definierat när medel skall anses vara statliga medel. Exempelvis har den slagit fast att även om de aktuella åtgärdsbeloppen inte permanent disponeras av staten är det förhållandet att de fortlöpande kontrolleras av staten och således kan disponeras av de behöriga myndigheterna tillräckligt för att de skall kunna anses utgöra statliga medel (dom i mål C-83/98 P, Frankrike mot Ladbroke Racing och kommissionen (10)). Detta är klart tillämpligt på SEPI:s medel. |
| --- | --- |

(32)

Domstolen har definierat när medel skall anses vara statliga medel. Exempelvis har den slagit fast att även om de aktuella åtgärdsbeloppen inte permanent disponeras av staten är det förhållandet att de fortlöpande kontrolleras av staten och således kan disponeras av de behöriga myndigheterna tillräckligt för att de skall kunna anses utgöra statliga medel (dom i mål C-83/98 P, Frankrike mot Ladbroke Racing och kommissionen (10)). Detta är klart tillämpligt på SEPI:s medel.

| (33) | I en annan dom (i mål C-482/99, Stardust marine (11)) har domstolen angett kriterier för när ett offentligägt företags stödåtgärd kan tillskrivas staten. Enligt domstolen kan detta härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits. |
| --- | --- |

(33)

I en annan dom (i mål C-482/99, Stardust marine (11)) har domstolen angett kriterier för när ett offentligägt företags stödåtgärd kan tillskrivas staten. Enligt domstolen kan detta härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits.

| (34) | Som exempel på omständigheter nämner domstolen företagets införlivande med den offentliga förvaltningen, vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, frågan om huruvida företagets organisationsform är offentligrättslig eller om det omfattas av den allmänna bolagsrätten, hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. Åtgärdens omfattning, dess innehåll och villkoren för dess genomförande skall även beaktas. |
| --- | --- |

(34)

Som exempel på omständigheter nämner domstolen företagets införlivande med den offentliga förvaltningen, vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, frågan om huruvida företagets organisationsform är offentligrättslig eller om det omfattas av den allmänna bolagsrätten, hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. Åtgärdens omfattning, dess innehåll och villkoren för dess genomförande skall även beaktas.

| (35) | SEPI är ett företag med speciell rättslig ställning. Bland annat är dess verksamhetsberättelser inte tillgängliga i det offentliga spanska bolagsregistret. Tillsynen över företaget utövas av dess styrelse som till stor del består av statssekreterare och andra personer med direkt anknytning till regeringen. I dess verksamhet ingår privatisering av statsägda företag, något som är nära kopplat till den offentliga politiken. Vidare har SEPI tidigare agerat inom varvssektorn på ett sätt som kan tillskrivas staten, exempelvis genom att bidra med delar av det godkända omstruktureringsstödet 1997 och det olagliga stödet 1998 (12). Noteras kan också att SEPI ger statligt stöd på andra områden, exempelvis till den spanska kolindustrin (13). |
| --- | --- |

(35)

SEPI är ett företag med speciell rättslig ställning. Bland annat är dess verksamhetsberättelser inte tillgängliga i det offentliga spanska bolagsregistret. Tillsynen över företaget utövas av dess styrelse som till stor del består av statssekreterare och andra personer med direkt anknytning till regeringen. I dess verksamhet ingår privatisering av statsägda företag, något som är nära kopplat till den offentliga politiken. Vidare har SEPI tidigare agerat inom varvssektorn på ett sätt som kan tillskrivas staten, exempelvis genom att bidra med delar av det godkända omstruktureringsstödet 1997 och det olagliga stödet 1998 (12). Noteras kan också att SEPI ger statligt stöd på andra områden, exempelvis till den spanska kolindustrin (13).

| (36) | Av punkterna 31 och 32 framgår att SEPI:s medel är statliga. Punkterna 33–35 visar vidare att när de granskade medlen tillhandahölls varvsföretag måste detta tillskrivas staten, då de gavs på villkor som inte följer marknadsekonomiska principer. |
| --- | --- |

(36)

Av punkterna 31 och 32 framgår att SEPI:s medel är statliga. Punkterna 33–35 visar vidare att när de granskade medlen tillhandahölls varvsföretag måste detta tillskrivas staten, då de gavs på villkor som inte följer marknadsekonomiska principer.

| (37) | Den allmänna princip som gäller för ekonomiska transaktioner mellan staten och statliga företag är den så kallade principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Eftersom SEPI:s medel är statliga, är det av fundamental betydelse att SEPI, vid de ekonomiska transaktionerna med sina dotterbolag inom varvsindustrin, konsekvent tillämpar denna princip om en privat investerare i en marknadsekonomi (antingen dotterbolagen är företag med ekonomisk verksamhet eller holdingbolag till sådana företag). |
| --- | --- |

(37)

Den allmänna princip som gäller för ekonomiska transaktioner mellan staten och statliga företag är den så kallade principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Eftersom SEPI:s medel är statliga, är det av fundamental betydelse att SEPI, vid de ekonomiska transaktionerna med sina dotterbolag inom varvsindustrin, konsekvent tillämpar denna princip om en privat investerare i en marknadsekonomi (antingen dotterbolagen är företag med ekonomisk verksamhet eller holdingbolag till sådana företag).

| (38) | Principen om en privat investerare i en marknadsekonomi förklaras närmare i kommissionens meddelande till medlemsstaterna (14) om hur artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (15) skall tillämpas. Bland annat i mål C 40/85 (16) har även domstolen slagit fast att det lämpligaste sättet att fastställa om en åtgärd är statligt stöd är att tillämpa kriteriet om företaget skulle kunnat skaffa sig de aktuella beloppen på de privata kapitalmarknaderna och på samma villkor. Den betonar här särskilt om en privat aktieägare under liknande omständigheter skulle ha skjutit till kapitalet i fråga, enbart med beaktande av utsikterna till att få avkastning och utan sociala, regionalpolitiska och branschmässiga överväganden. |
| --- | --- |

(38)

Principen om en privat investerare i en marknadsekonomi förklaras närmare i kommissionens meddelande till medlemsstaterna (14) om hur artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (15) skall tillämpas. Bland annat i mål C 40/85 (16) har även domstolen slagit fast att det lämpligaste sättet att fastställa om en åtgärd är statligt stöd är att tillämpa kriteriet om företaget skulle kunnat skaffa sig de aktuella beloppen på de privata kapitalmarknaderna och på samma villkor. Den betonar här särskilt om en privat aktieägare under liknande omständigheter skulle ha skjutit till kapitalet i fråga, enbart med beaktande av utsikterna till att få avkastning och utan sociala, regionalpolitiska och branschmässiga överväganden.

| (39) | I den mån SEPI agerar enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi utesluter kommissionen inte att medel från SEPI kan sakna inslag av stöd. För det aktuella kapitaltillskottet i fråga skall kommissionen därför granska om SEPI följt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(39)

I den mån SEPI agerar enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi utesluter kommissionen inte att medel från SEPI kan sakna inslag av stöd. För det aktuella kapitaltillskottet i fråga skall kommissionen därför granska om SEPI följt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

2.   INSLAG AV STÖD I SEPI:S KAPITALTILLSKOTT TILL BAZAN/IZAR

a)   Stöd till ett rent militärt företag

| (40) | Spanien hävdar att BAZAN den 28 juli 2000, när stödföretaget mottog det stora kapitaltillskottet, var ett rent militärt företag eftersom det ännu inte hade slagit samman sina nyligen förvärvade civila varvsföretag med BAZAN. Därför påstår Spanien att allt eventuellt stöd som givits BAZAN omfattas av undantaget i artikel 296 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(40)

Spanien hävdar att BAZAN den 28 juli 2000, när stödföretaget mottog det stora kapitaltillskottet, var ett rent militärt företag eftersom det ännu inte hade slagit samman sina nyligen förvärvade civila varvsföretag med BAZAN. Därför påstår Spanien att allt eventuellt stöd som givits BAZAN omfattas av undantaget i artikel 296 i EG-fördraget.

| (41) | Kommissionen är av annan mening och konstaterar att BAZAN när kapitalet tillfördes var ägare till alla de berörda civila varven och anknutna enheterna. Det är här irrelevant om BAZAN till 100 % ägde de civila verksamheterna i form av dotterbolag eller i form av tillgångar. Noteras kan också att de civila dotterbolagen gick upp i BAZAN två månader senare. Det är hur mottagaren slutligen använder medlen som är relevant för om stödet kan snedvrida konkurrensen mellan civila varv på den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen är av annan mening och konstaterar att BAZAN när kapitalet tillfördes var ägare till alla de berörda civila varven och anknutna enheterna. Det är här irrelevant om BAZAN till 100 % ägde de civila verksamheterna i form av dotterbolag eller i form av tillgångar. Noteras kan också att de civila dotterbolagen gick upp i BAZAN två månader senare. Det är hur mottagaren slutligen använder medlen som är relevant för om stödet kan snedvrida konkurrensen mellan civila varv på den gemensamma marknaden.

b)   Medlens användning för sociala kostnader

| (42) | Vid inledandet av förfarandet tvivlade kommissionen på att BAZAN:s tidigare sociala kostnader (från före juli 2000) bara avsåg den militära produktionen, eftersom BAZAN i det förflutna verkar ha producerat en del civila fartyg. Kommissionen tvivlade därför på att medlen som skjutits till för att täcka dessa kostnader skulle omfattas av artikel 296 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(42)

Vid inledandet av förfarandet tvivlade kommissionen på att BAZAN:s tidigare sociala kostnader (från före juli 2000) bara avsåg den militära produktionen, eftersom BAZAN i det förflutna verkar ha producerat en del civila fartyg. Kommissionen tvivlade därför på att medlen som skjutits till för att täcka dessa kostnader skulle omfattas av artikel 296 i EG-fördraget.

| (43) | Kommissionen konstaterar att BAZAN:s tidigare sociala kostnader faktiskt utgör en del av det totalt tillförda kapitalet. Spanien har kunnat visa att [...] miljoner euro tillfördes externa försäkringsföretag för att täcka kostnader för förtidspensioner som avsåg de tidigare militära varven. Detta belopp täcker en del av det kapital som sköts till 2000 och hela det kapital som sköts till 2001 och 2002. Det ytterligare kapitaltillskottet 2001 och 2002 motiverades av extraordinära kostnader för nämnda förtidspensioner. Spanien har också hävdat att ytterligare [...] miljoner euro betalts direkt till BAZAN för vissa förtidspensionerade BAZAN-anställda. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen konstaterar att BAZAN:s tidigare sociala kostnader faktiskt utgör en del av det totalt tillförda kapitalet. Spanien har kunnat visa att [...] miljoner euro tillfördes externa försäkringsföretag för att täcka kostnader för förtidspensioner som avsåg de tidigare militära varven. Detta belopp täcker en del av det kapital som sköts till 2000 och hela det kapital som sköts till 2001 och 2002. Det ytterligare kapitaltillskottet 2001 och 2002 motiverades av extraordinära kostnader för nämnda förtidspensioner. Spanien har också hävdat att ytterligare [...] miljoner euro betalts direkt till BAZAN för vissa förtidspensionerade BAZAN-anställda.

| (44) | BAZAN:s tidigare sociala kostnader, från dess militära period, utgör dock inte hela det kapitalbelopp som SEPI sköt till. Vidare har kommissionen inte fått uppgifter som styrker att de militära varven skulle behövt mer rörelsekapital. Inte heller har den fått övertygande argument för att investeringar i militär varvsindustri bör finansieras helt med eget kapital och inte lånevägen, vilket skulle varit det normala på marknaden. Spanien har således inte kunnat visa att medlen som SEPI tillförde IZAR endast gick till militära ändamål. |
| --- | --- |

(44)

BAZAN:s tidigare sociala kostnader, från dess militära period, utgör dock inte hela det kapitalbelopp som SEPI sköt till. Vidare har kommissionen inte fått uppgifter som styrker att de militära varven skulle behövt mer rörelsekapital. Inte heller har den fått övertygande argument för att investeringar i militär varvsindustri bör finansieras helt med eget kapital och inte lånevägen, vilket skulle varit det normala på marknaden. Spanien har således inte kunnat visa att medlen som SEPI tillförde IZAR endast gick till militära ändamål.

c)   Förlusttäckning för civila verksamheter

| (45) | Spanien har till kommissionen lämnat preliminära ekonomiska resultat för IZAR:s civila verksamheter under perioden 2000–2003. Uppgifterna visar på en total förlust på 290 miljoner euro för denna del av IZAR:s verksamhet, vilket framgår av tabell 1.
  Tabell 1
  Preliminära resultat för IZAR:s civila verksamheter 2000–2003 (17)














  (miljoner EUR) |
| --- | --- |
| | Gijon | Sestao | Pto Real | Sevilla | Cádiz | Fene | Manises | Summa |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 80,2 |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 103,6 |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 59,9 |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 46,4 |
| Summa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 290,1 |

(45)

Spanien har till kommissionen lämnat preliminära ekonomiska resultat för IZAR:s civila verksamheter under perioden 2000–2003. Uppgifterna visar på en total förlust på 290 miljoner euro för denna del av IZAR:s verksamhet, vilket framgår av tabell 1.

Tabell 1

Preliminära resultat för IZAR:s civila verksamheter 2000–2003 (17)

(miljoner EUR)

Gijon

Sestao

Pto Real

Sevilla

Cádiz

Fene

Manises

Summa

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 80,2

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 103,6

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 59,9

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 46,4

Summa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 290,1

| (46) | Det som visas är resultat efter extraordinära intäkter, som särskilt berör Puerto Real, Sestao och Sevilla då dessa företag hade positiva bokföringsvärden när BAZAN köpte dem för en symbolisk summa. Av tabellen framgår att IZAR täckt förluster från sina civila verksamheter på sammanlagt 290 miljoner euro under perioden 1 juli 2000 till 31 december 2003. |
| --- | --- |

(46)

Det som visas är resultat efter extraordinära intäkter, som särskilt berör Puerto Real, Sestao och Sevilla då dessa företag hade positiva bokföringsvärden när BAZAN köpte dem för en symbolisk summa. Av tabellen framgår att IZAR täckt förluster från sina civila verksamheter på sammanlagt 290 miljoner euro under perioden 1 juli 2000 till 31 december 2003.

| (47) | Vidare har Spanien lämnat uppgifter om de av IZAR:s centrala kostnader som inte fördelats på de civila verksamheterna vid beräkningen av resultaten i tabell 1. De totala centrala kostnaderna för perioden 2000–2003 uppgick till [...] miljoner euro. De civila verksamheterna stod för [...] % av IZAR:s omsättning under perioden i fråga. Används detta som fördelningsnyckel för de centrala kostnaderna, ökas förlusten för de civila verksamheterna med 74 miljoner euro under den berörda perioden. |
| --- | --- |

(47)

Vidare har Spanien lämnat uppgifter om de av IZAR:s centrala kostnader som inte fördelats på de civila verksamheterna vid beräkningen av resultaten i tabell 1. De totala centrala kostnaderna för perioden 2000–2003 uppgick till [...] miljoner euro. De civila verksamheterna stod för [...] % av IZAR:s omsättning under perioden i fråga. Används detta som fördelningsnyckel för de centrala kostnaderna, ökas förlusten för de civila verksamheterna med 74 miljoner euro under den berörda perioden.

| (48) | IZAR:s civila verksamheter hade därmed en beräknad förlust på 364 miljoner euro under perioden 2000–2003. |
| --- | --- |

(48)

IZAR:s civila verksamheter hade därmed en beräknad förlust på 364 miljoner euro under perioden 2000–2003.

| (49) | När BAZAN köpte de civila verksamheterna, var dess ekonomiska resurser begränsade (eget kapital på 100 miljoner euro vid utgången av 1999). Enligt IZAR:s årsrapporter verkar BAZAN under 2000–2002 också ha gjort förluster på cirka [...] miljoner euro på sin militära verksamhet. Det kan därför slås fast att kapitaltillskottet år 2000 var nödvändigt för att täcka förlusterna inom IZAR:s civila verksamheter. |
| --- | --- |

(49)

När BAZAN köpte de civila verksamheterna, var dess ekonomiska resurser begränsade (eget kapital på 100 miljoner euro vid utgången av 1999). Enligt IZAR:s årsrapporter verkar BAZAN under 2000–2002 också ha gjort förluster på cirka [...] miljoner euro på sin militära verksamhet. Det kan därför slås fast att kapitaltillskottet år 2000 var nödvändigt för att täcka förlusterna inom IZAR:s civila verksamheter.

| (50) | Det skall nu bedömas om en privat aktieägare i motsvarande situation skulle skjutit till kapitalet för detta syfte, enbart med beaktande av utsikterna till att få avkastning och sociala, regionalpolitiska och branschmässiga överväganden. Domstolen har slagit fast att det lämpligaste sättet att klargöra om ett kapitaltillskott är statligt stöd är att tillämpa kriteriet om företaget skulle kunna anskaffa motsvarande belopp på de privata kapitalmarknaderna, det så kallade kriteriet med en privat investerare (18). |
| --- | --- |

(50)

Det skall nu bedömas om en privat aktieägare i motsvarande situation skulle skjutit till kapitalet för detta syfte, enbart med beaktande av utsikterna till att få avkastning och sociala, regionalpolitiska och branschmässiga överväganden. Domstolen har slagit fast att det lämpligaste sättet att klargöra om ett kapitaltillskott är statligt stöd är att tillämpa kriteriet om företaget skulle kunna anskaffa motsvarande belopp på de privata kapitalmarknaderna, det så kallade kriteriet med en privat investerare (18).

| (51) | De uppgifter Spanien lämnat visar tydligt att de civila företag som BAZAN köpte i juli 2000 hade ekonomiska svårigheter (se tabell 2).
  Tabell 2
  Bokföringsvärden och ekonomiska risker (enligt Spaniens beräkningar) i juli 2000








  (miljoner EUR) |
| --- | --- |
| Företag | Bokföringsvärde | Beräknad risk | Beräknat nettovärde |
| Företag som BAZAN/IZAR köpt av AESA |
| Puerto Real | [...] | [...] | [...] |
| Sestao | [...] | [...] | [...] |
| Sevilla | [...] | [...] | [...] |
| Företag som BAZAN/IZAR köpt av SEPI |
| Cádiz | [...] | [...] | [...] |
| Juliana | [...] | [...] | [...] |
| Manises | [...] | [...] | [...] |
| Fene | [...] | [...] | [...] |
| Summa | 130,5 | 192,6 | – 62,1 |

(51)

De uppgifter Spanien lämnat visar tydligt att de civila företag som BAZAN köpte i juli 2000 hade ekonomiska svårigheter (se tabell 2).

Tabell 2

Bokföringsvärden och ekonomiska risker (enligt Spaniens beräkningar) i juli 2000

(miljoner EUR)

Företag

Bokföringsvärde

Beräknad risk

Beräknat nettovärde

Företag som BAZAN/IZAR köpt av AESA

Puerto Real

[...]

[...]

[...]

Sestao

[...]

[...]

[...]

Sevilla

[...]

[...]

[...]

Företag som BAZAN/IZAR köpt av SEPI

Cádiz

[...]

[...]

[...]

Juliana

[...]

[...]

[...]

Manises

[...]

[...]

[...]

Fene

[...]

[...]

[...]

Summa

130,5

192,6

– 62,1

| (52) | Det fanns heller inga tecken på förbättring av den svåra ekonomiska situationen för de civila verksamheterna, som gått med förlust i flera år. Man kan därför utesluta att de under BAZAN/IZAR:s ledning skulle ge en acceptabel räntabilitet, med tanke på deras tidigare resultat och utan planerade omstruktureringsåtgärder. Detta bekräftas också av Spaniens uppgifter, där det anges att IZAR:s alla civila verksamheter med något undantag haft driftsunderskott alltsedan 2000. |
| --- | --- |

(52)

Det fanns heller inga tecken på förbättring av den svåra ekonomiska situationen för de civila verksamheterna, som gått med förlust i flera år. Man kan därför utesluta att de under BAZAN/IZAR:s ledning skulle ge en acceptabel räntabilitet, med tanke på deras tidigare resultat och utan planerade omstruktureringsåtgärder. Detta bekräftas också av Spaniens uppgifter, där det anges att IZAR:s alla civila verksamheter med något undantag haft driftsunderskott alltsedan 2000.

| (53) | Det kan därför slås fast att IZAR inte skulle kunnat skaffa lån eller kapital på de privata kapitalmarknaderna för att täcka förlusterna i de civila verksamheterna. När kapital tillfördes dessa verksamheter uppfyllde det därför inte kriteriet med en privat investerare. Av samma skäl kan SEPI inte ha förväntat sig någon avkastning på kapitalet i fråga. När SEPI tillförde IZAR dessa medel följdes alltså inte principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Kapitaltillskottet till de civila verksamheterna utgör därför statligt stöd till IZAR. Detta statliga stöd var olagligt, då det inte anmälts till kommissionen. |
| --- | --- |

(53)

Det kan därför slås fast att IZAR inte skulle kunnat skaffa lån eller kapital på de privata kapitalmarknaderna för att täcka förlusterna i de civila verksamheterna. När kapital tillfördes dessa verksamheter uppfyllde det därför inte kriteriet med en privat investerare. Av samma skäl kan SEPI inte ha förväntat sig någon avkastning på kapitalet i fråga. När SEPI tillförde IZAR dessa medel följdes alltså inte principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Kapitaltillskottet till de civila verksamheterna utgör därför statligt stöd till IZAR. Detta statliga stöd var olagligt, då det inte anmälts till kommissionen.

| (54) | En ytterligare slutsats är att stödet inte var förenligt med den gemensamma marknaden då det inte kunde godkännas som omstruktureringsstöd, som av ovannämnda skäl inte var tillåtet för varv. Stödet kan heller inte godkännas för de övriga verksamheterna, Fene och Manises, eftersom Spanien inte lagt fram någon omstruktureringsplan. Stödet kan inte heller godkännas med stöd av någon annan bestämmelse i varvsförordningen. Enligt tillgängliga uppgifter skulle stödet inte kunna godkännas med hänvisning till något undantag enligt artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(54)

En ytterligare slutsats är att stödet inte var förenligt med den gemensamma marknaden då det inte kunde godkännas som omstruktureringsstöd, som av ovannämnda skäl inte var tillåtet för varv. Stödet kan heller inte godkännas för de övriga verksamheterna, Fene och Manises, eftersom Spanien inte lagt fram någon omstruktureringsplan. Stödet kan inte heller godkännas med stöd av någon annan bestämmelse i varvsförordningen. Enligt tillgängliga uppgifter skulle stödet inte kunna godkännas med hänvisning till något undantag enligt artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget.

| (55) | I beslutet om statligt stöd i ärende C 40/00 angavs att IZAR den 12 september 2000 betalade tillbaka lån på 192,1 miljoner euro till SEPI, inklusive ränta. Medlen hade 1999 tillförts företagen Juliana, Cádiz och Manises, som i juli 2000 togs över av BAZAN/IZAR. Enligt beslutet i ärende C 40/00 skulle uppgifter om denna återbetalning användas i föreliggande granskning. |
| --- | --- |

(55)

I beslutet om statligt stöd i ärende C 40/00 angavs att IZAR den 12 september 2000 betalade tillbaka lån på 192,1 miljoner euro till SEPI, inklusive ränta. Medlen hade 1999 tillförts företagen Juliana, Cádiz och Manises, som i juli 2000 togs över av BAZAN/IZAR. Enligt beslutet i ärende C 40/00 skulle uppgifter om denna återbetalning användas i föreliggande granskning.

| (56) | Enligt Spaniens lämnade uppgifter ingår återbetalningen av ovannämnda lån inte i de rapporterade förlusterna för de civila verksamheterna 2000, som visas i tabell 1. |
| --- | --- |

(56)

Enligt Spaniens lämnade uppgifter ingår återbetalningen av ovannämnda lån inte i de rapporterade förlusterna för de civila verksamheterna 2000, som visas i tabell 1.

| (57) | Det är uppenbart att de medel SEPI sköt till 1999 gick till de civila företagen Juliana, Cádiz och Manises. Då IZAR gjorde återbetalningen på koncernnivå, innebär detta att de tre företagen, som senare ombildades till affärsenheter, gavs en fördel genom att slippa betala tillbaka lånen i fråga. Det står därför klart att IZAR genom att betala med egna medel befriade Juliana, Cádiz och Manises från att själva behöva betala tillbaka lånen. |
| --- | --- |

(57)

Det är uppenbart att de medel SEPI sköt till 1999 gick till de civila företagen Juliana, Cádiz och Manises. Då IZAR gjorde återbetalningen på koncernnivå, innebär detta att de tre företagen, som senare ombildades till affärsenheter, gavs en fördel genom att slippa betala tillbaka lånen i fråga. Det står därför klart att IZAR genom att betala med egna medel befriade Juliana, Cádiz och Manises från att själva behöva betala tillbaka lånen.

| (58) | Kommissionen har granskat om de av IZAR återbetalda lånen kunde ha finansierats genom att IZAR tagit ett nytt lån på marknadsvillkor. Om denna aspekt anser kommissionen att IZAR:s ekonomiska situation skulle varit mycket sämre utan kapitaltillskottet år 2000, som enligt ovan användes för att stödja företagets civila verksamheter. Det kan av detta skäl uteslutas att IZAR skulle fått ett lån på marknadsvillkor, om det inte erhållit det olagliga och oförenliga stödet i form av ett kapitaltillskott på 364 miljoner. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen har granskat om de av IZAR återbetalda lånen kunde ha finansierats genom att IZAR tagit ett nytt lån på marknadsvillkor. Om denna aspekt anser kommissionen att IZAR:s ekonomiska situation skulle varit mycket sämre utan kapitaltillskottet år 2000, som enligt ovan användes för att stödja företagets civila verksamheter. Det kan av detta skäl uteslutas att IZAR skulle fått ett lån på marknadsvillkor, om det inte erhållit det olagliga och oförenliga stödet i form av ett kapitaltillskott på 364 miljoner.

| (59) | Att IZAR återbetalat 192,1 miljoner euro till SEPI bör därför betraktas som ytterligare en användning av det granskade kapitaltillskottet som gynnat IZAR:s civila verksamheter. Av samma skäl som för förlusttäckningen ovan frångår denna användning av medel för de civila verksamheterna principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och motsvarande del av kapitaltillskottet till IZAR utgör ett oförenligt statligt stöd till IZAR. |
| --- | --- |

(59)

Att IZAR återbetalat 192,1 miljoner euro till SEPI bör därför betraktas som ytterligare en användning av det granskade kapitaltillskottet som gynnat IZAR:s civila verksamheter. Av samma skäl som för förlusttäckningen ovan frångår denna användning av medel för de civila verksamheterna principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och motsvarande del av kapitaltillskottet till IZAR utgör ett oförenligt statligt stöd till IZAR.

| (60) | Utifrån bedömningen ovan drar kommissionen slutsatsen att IZAR:s civila verksamheter har getts fördelar genom SEPI:s kapitaltillskott till IZAR år 2000, dels genom förlusttäckningen på 364 miljoner euro enligt skäl 0, dels genom återbetalningen av stödet på 192,1 miljoner euro enligt skäl 51. Det totala stödbeloppet uppgår därmed till 556,1 miljoner euro. SEPI:s ytterligare kapitaltillskott till IZAR under 2001 och 2002 användes för att täcka extraordinära kostnadsökningar för förtidspensioner på de tidigare militära varven och utgör inte stöd. |
| --- | --- |

(60)

Utifrån bedömningen ovan drar kommissionen slutsatsen att IZAR:s civila verksamheter har getts fördelar genom SEPI:s kapitaltillskott till IZAR år 2000, dels genom förlusttäckningen på 364 miljoner euro enligt skäl 0, dels genom återbetalningen av stödet på 192,1 miljoner euro enligt skäl 51. Det totala stödbeloppet uppgår därmed till 556,1 miljoner euro. SEPI:s ytterligare kapitaltillskott till IZAR under 2001 och 2002 användes för att täcka extraordinära kostnadsökningar för förtidspensioner på de tidigare militära varven och utgör inte stöd.

| (61) | Då misstankarna bekräftats om oförenligt statligt stöd till de statliga spanska civila varven, måste kommissionen bedöma om delar av det omstruktureringsstöd som beviljades 1997 skall betraktas som oförenliga och återkrävas, i enlighet med vad som angavs när förfarandet inleddes. |
| --- | --- |

(61)

Då misstankarna bekräftats om oförenligt statligt stöd till de statliga spanska civila varven, måste kommissionen bedöma om delar av det omstruktureringsstöd som beviljades 1997 skall betraktas som oförenliga och återkrävas, i enlighet med vad som angavs när förfarandet inleddes.

| (62) | Med beaktande av Spaniens och IZAR:s synpunkter under förfarandet anser kommissionen på denna punkt att det inte finns anledning att betrakta det omstruktureringsstöd som godkändes 1997 som oförenligt. Kommissionens rätt att kräva återbetalning av stödet som godkändes 1997 upphörde nämligen att gälla i och med den sista övervakningsrapporten (19) av den 13 oktober 1999, i enlighet med beslutet (20) om att godkänna stödet. Det år 1997 godkända stödet blev alltså befintligt stöd i och med att övervakningsperioden löpte ut. |
| --- | --- |

(62)

Med beaktande av Spaniens och IZAR:s synpunkter under förfarandet anser kommissionen på denna punkt att det inte finns anledning att betrakta det omstruktureringsstöd som godkändes 1997 som oförenligt. Kommissionens rätt att kräva återbetalning av stödet som godkändes 1997 upphörde nämligen att gälla i och med den sista övervakningsrapporten (19) av den 13 oktober 1999, i enlighet med beslutet (20) om att godkänna stödet. Det år 1997 godkända stödet blev alltså befintligt stöd i och med att övervakningsperioden löpte ut.

| (63) | Spanien hävdar att kapitaltillskottet omfattas av artikel 296 och därför faller utanför reglerna om statligt stöd, eftersom BAZAN var ett militärt företag när varven köptes. |
| --- | --- |

(63)

Spanien hävdar att kapitaltillskottet omfattas av artikel 296 och därför faller utanför reglerna om statligt stöd, eftersom BAZAN var ett militärt företag när varven köptes.

| (64) | Det kan inte förnekas att de civila verksamheterna behövde ekonomiskt stöd för sin fortsatta drift efter juli 2000. Blotta faktum att de ingick i ett varvsföretag med en militärindustriell del ändrar inte varvens och de anknutna enheternas natur. Stöd till sådan verksamhet omfattas därför av artikel 87 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(64)

Det kan inte förnekas att de civila verksamheterna behövde ekonomiskt stöd för sin fortsatta drift efter juli 2000. Blotta faktum att de ingick i ett varvsföretag med en militärindustriell del ändrar inte varvens och de anknutna enheternas natur. Stöd till sådan verksamhet omfattas därför av artikel 87 i EG-fördraget.

VI   SLUTSATSER

| (65) | Kommissionen konstaterar att Spanien olagligen har genomfört stöd på 556 miljoner euro, i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget. Stödet gavs år 2000 i form av SEPI:s kapitaltillskott till IZAR på 1 322 miljoner euro, varav 556,1 miljoner euro innebar en fördel för IZAR:s civila verksamheter. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen konstaterar att Spanien olagligen har genomfört stöd på 556 miljoner euro, i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget. Stödet gavs år 2000 i form av SEPI:s kapitaltillskott till IZAR på 1 322 miljoner euro, varav 556,1 miljoner euro innebar en fördel för IZAR:s civila verksamheter.

| (66) | Stödet skall i sin helhet återkrävas från IZAR, den nuvarande ägaren till de berörda verksamheterna. |
| --- | --- |

(66)

Stödet skall i sin helhet återkrävas från IZAR, den nuvarande ägaren till de berörda verksamheterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Spanien har genomfört till förmån för IZAR, till ett belopp av 556,1 miljoner euro, i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget, är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

1.   Spanien skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från IZAR återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagaren.

2.   Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut. Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats. Räntan skall beräknas på grundval av den referensränta som används vid beräkningen av bidragsekvivalenten inom ramen för regionalstöd. Räntan skall tillämpas som sammansatt ränta på hela perioden.

Artikel 3

Spanien skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. För detta skall formuläret i bilagan till beslutet användas.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 20 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 148, 6.6.1997, s. 1.

1

(2)  EGT L 202, 18.7.1998, s. 1.

2

(3)  EUT C 201, 26.8.2003, s. 3.

3

(4)  EGT C 354, 21.11.1997, s. 2.

4

(5)  EUT C 21, 24.1.2004, s. 42, mål T-382/03.

5

(6)  EUT C 199, 23.8.2003, s. 9.

6

(7)  Förtroliga uppgifter.

7

(8)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22 (se sista satsen: ”Detta tillkännagivande påverkar inte tolkningen av rådets och kommissionens förordningar på området för statligt stöd.”).

8

(9)  EGT L 193, 29.7.2000, s. 75.

9

(10)  REG 2000, s. I-3271, punkt 50.

10

(11)  REG 2002, s. I-4397, punkterna 55 och 56.

11

(12)  EGTL 37, 12.2.2000, s. 22.

12

(13)  EGT L 296, 30.10.2002, s. 73.

13

(14)  EGT C 307, 13.11.1993, s. 3.

14

(15)  EGT L 195, 29.7.1980, s. 35.

15

(16)  Rec. 1986, s. 2321.

16

(17)  Tabellens resultat beaktar inte förlusterna för Sestao, Puerto Real och Sevilla som täcktes av extraordinära intäkter vilket nämns i punkterna 46 och 51.

17

(18)  Mål C-342/96, Spanien mot kommissionen, REG 1999, s. I-2459, punkterna 41 och 42, och mål C-256/97, DMT, REG 1999, s. I-3913, punkterna 22–24, samt generaladvokat Jacobs förslag till avgörande i det målet, punkterna 34–36.

18

(19)  EGT C 354, 21.11.1997, s. 2. Se näst sista punkten på sidan 7.

19

(20)  KOM (1999) 480 slutlig.

20

---

BILAGA

UPPGIFTER OM VERKSTÄLLANDET AV KOMMISSIONENS BESLUT K(2004) 3918

1.   Beräkning av det belopp som skall betalas tillbaka

| 1.1 | Följande uppgifter önskas om det olagliga statliga stöd som har betalats till stödmottagaren:








  Betalningsdatum (1) | Stödbelopp (2) | Valuta | Stödmottagarens namn och adress |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1

Följande uppgifter önskas om det olagliga statliga stöd som har betalats till stödmottagaren:

Betalningsdatum (1)

Stödbelopp (2)

Valuta

Stödmottagarens namn och adress

Anmärkningar:

| 1.2 | Redogör noggrant för hur räntan skall beräknas på det belopp som kommer att krävas tillbaka. |
| --- | --- |

1.2

Redogör noggrant för hur räntan skall beräknas på det belopp som kommer att krävas tillbaka.

2.   Planerade och redan vidtagna åtgärder för att kräva tillbaka stödet

| 2.1 | Redogör noggrant för vilka åtgärder som planeras och som redan vidtagits för att säkra att stödet betalas tillbaka omedelbart och effektivt. Ange också den nationella lagstiftningens eventuella alternativa åtgärder för att kräva tillbaka stödet. Ange också den rättsliga grunden för de vidtagna eller planerade åtgärderna, där så är relevant. |
| --- | --- |

2.1

Redogör noggrant för vilka åtgärder som planeras och som redan vidtagits för att säkra att stödet betalas tillbaka omedelbart och effektivt. Ange också den nationella lagstiftningens eventuella alternativa åtgärder för att kräva tillbaka stödet. Ange också den rättsliga grunden för de vidtagna eller planerade åtgärderna, där så är relevant.

| 2.2 | När kommer återbetalningen att vara gjord? |
| --- | --- |

2.2

När kommer återbetalningen att vara gjord?

3.   Redan återkrävda belopp

| 3.1 | Följande uppgifter önskas om de stödbelopp som stödmottagaren redan har betalat tillbaka:








  Datum (3) | Återbetalt belopp | Valuta | Stödmottagarens namn och adress |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1

Följande uppgifter önskas om de stödbelopp som stödmottagaren redan har betalat tillbaka:

Datum (3)

Återbetalt belopp

Valuta

Stödmottagarens namn och adress

| 3.2 | Bifoga handlingar som styrker att de belopp som anges i tabellen vid punkt 3.1 har betalats tillbaka. |
| --- | --- |

3.2

Bifoga handlingar som styrker att de belopp som anges i tabellen vid punkt 3.1 har betalats tillbaka.

---

(1)  Datum när (delar av) stödet ställdes till stödmottagarens förfogande (använd flera rader om åtgärden innebär flera enskilda utbetalningar och återbetalningar).

(2)  Belopp som ställts till stödmottagarens förfogande (i bruttostödsekvivalenter).

(3)  Återbetalningsdatum

---