# Az Európai Unió L 261/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 261 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. október 7. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 261

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. október 7.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1631/2005/EK rendelete (2005. október 3.) a Kínai Népköztársaságból és az Amerikai Egyesült Államokból származó triklorocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 1 |
| | | A Bizottság 1632/2005/EK rendelete (2005. október 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 13 |
| | | A Bizottság 1633/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó, 1591/2005/EK rendelettel megállapított export-visszatérítések módosításáról | 15 |
| | | A Bizottság 1634/2005/EK rendelete (2005. október 6.) az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 8. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról | 17 |
| | * | A Bizottság 1635/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a Lengyelország lobogója alatt a 22–24 alkörzetben közlekedő hajóknak a heringre vonatkozó halászati tilalmáról | 18 |
| | * | A Bizottság 1636/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1763/2004/EK tanácsi rendelet hetedik módosításáról | 20 |
| | | A Bizottság 1637/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a borágazat termékeire vonatkozó kiviteli engedélyek kiállításáról | 22 |
| | | A Bizottság 1638/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 23 |
| | | A Bizottság 1639/2005/EK rendelete (2005. október 6.) az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 25 |
| | | A Bizottság 1640/2005/EK rendelete (2005. október 6.) az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a zab exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 26 |
| | | A Bizottság 1641/2005/EK rendelete (2005. október 6.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 27 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1631/2005/EK rendelete (2005. október 3.) a Kínai Népköztársaságból és az Amerikai Egyesült Államokból származó triklorocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

1

A Bizottság 1632/2005/EK rendelete (2005. október 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

13

A Bizottság 1633/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó, 1591/2005/EK rendelettel megállapított export-visszatérítések módosításáról

15

A Bizottság 1634/2005/EK rendelete (2005. október 6.) az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 8. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

17

*

A Bizottság 1635/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a Lengyelország lobogója alatt a 22–24 alkörzetben közlekedő hajóknak a heringre vonatkozó halászati tilalmáról

18

*

A Bizottság 1636/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1763/2004/EK tanácsi rendelet hetedik módosításáról

20

A Bizottság 1637/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a borágazat termékeire vonatkozó kiviteli engedélyek kiállításáról

22

A Bizottság 1638/2005/EK rendelete (2005. október 6.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

23

A Bizottság 1639/2005/EK rendelete (2005. október 6.) az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

25

A Bizottság 1640/2005/EK rendelete (2005. október 6.) az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a zab exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

26

A Bizottság 1641/2005/EK rendelete (2005. október 6.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

27

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2005. október 3.) a Régiók Bizottsága egy póttagjának kinevezéséről | 28 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2005. október 3.) a Régiók Bizottsága egy póttagjának kinevezéséről

28

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/689/KKBP közös álláspontja (2005. október 6.) a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont meghosszabbításáról | 29 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/689/KKBP közös álláspontja (2005. október 6.) a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont meghosszabbításáról

29

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/1

---

A TANÁCS 1631/2005/EK RENDELETE

(2005. október 3.)

a Kínai Népköztársaságból és az Amerikai Egyesült Államokból származó triklorocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A Bizottság 2005. április 7-én az 538/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: a KNK) és az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: az USA) (a továbbiakban: az érintett országok) származó triklorocianursav (a továbbiakban: TCCA) Közösségbe történő behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2005. április 7-én az 538/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: a KNK) és az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: az USA) (a továbbiakban: az érintett országok) származó triklorocianursav (a továbbiakban: TCCA) Közösségbe történő behozatalára.

| (2) | Emlékeztetni kell arra, hogy a KNK-t érintő, dömpingre irányuló vizsgálat a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakot (a továbbiakban: VI-KNK), az USA-t érintő, dömpingre irányuló vizsgálat pedig a 2003. július 1-jétől 2004. június 30-ig tartó időszakot (a továbbiakban: VI-USA) ölelte fel. |
| --- | --- |

(2)

Emlékeztetni kell arra, hogy a KNK-t érintő, dömpingre irányuló vizsgálat a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakot (a továbbiakban: VI-KNK), az USA-t érintő, dömpingre irányuló vizsgálat pedig a 2003. július 1-jétől 2004. június 30-ig tartó időszakot (a továbbiakban: VI-USA) ölelte fel.

| (3) | Mindkét vizsgálatra vonatkozóan a kár értékelése szempontjából meghatározó tendenciák elemzése a 2000. január 1-jétől a megfelelő vizsgálati időszak végéig tartó időszakot (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) ölelte fel. |
| --- | --- |

(3)

Mindkét vizsgálatra vonatkozóan a kár értékelése szempontjából meghatározó tendenciák elemzése a 2000. január 1-jétől a megfelelő vizsgálati időszak végéig tartó időszakot (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) ölelte fel.

2.   AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

| (4) | Az érintett országokból származó TCCA behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően valamennyi féllel ismertették az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló tényeket és megfontolásokat. Meghatározott időszakot biztosítottak valamennyi fél számára, amelyen belül ezen ismertetésekkel kapcsolatban észrevételeiket előadhatták. |
| --- | --- |

(4)

Az érintett országokból származó TCCA behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően valamennyi féllel ismertették az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló tényeket és megfontolásokat. Meghatározott időszakot biztosítottak valamennyi fél számára, amelyen belül ezen ismertetésekkel kapcsolatban észrevételeiket előadhatták.

| (5) | Néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Azoknak a feleknek, akik ezt igényelték, a szóbeli meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak. A Bizottság folytatta mindazon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket végleges megállapításaihoz szükségesnek ítélt. |
| --- | --- |

(5)

Néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Azoknak a feleknek, akik ezt igényelték, a szóbeli meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak. A Bizottság folytatta mindazon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket végleges megállapításaihoz szükségesnek ítélt.

| (6) | A Bizottság szolgálatai nyilvánosságra hozták továbbá az összes olyan alapvető tényt és megfontolást, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére javaslatot kívánt tenni. Meghatározott időszakot biztosítottak továbbá az érdekelt felek számára, amelyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeiket előadhatták. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették, és adott esetben a megállapításokat megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság szolgálatai nyilvánosságra hozták továbbá az összes olyan alapvető tényt és megfontolást, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére javaslatot kívánt tenni. Meghatározott időszakot biztosítottak továbbá az érdekelt felek számára, amelyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeiket előadhatták. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették, és adott esetben a megállapításokat megfelelően módosították.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (7) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében az érintett terméket az érintett országokból származó TCCA-ként és az abból előállított készítményekként határozták meg. A TCCA-ra továbbá nemzetközi szabadneve alapján szimklozénként is utalnak. A TCCA rendesen az ex 2933 69 80 és az ex 3808 40 20 KN-kód alatt szerepel. |
| --- | --- |

(7)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében az érintett terméket az érintett országokból származó TCCA-ként és az abból előállított készítményekként határozták meg. A TCCA-ra továbbá nemzetközi szabadneve alapján szimklozénként is utalnak. A TCCA rendesen az ex 2933 69 80 és az ex 3808 40 20 KN-kód alatt szerepel.

| (8) | Továbbá emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (22) és (23) preambulumbekezdésében találhatóknak megfelelően úgy találták, hogy az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített TCCA, valamint az érintett országok és az analóg ország által gyártott és hazai piacán értékesített TCCA az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül, mivel nem találtak különbséget a TCCA különféle meglévő típusainak alapvető fizikai és kémiai, valamint használati jellemzői között. |
| --- | --- |

(8)

Továbbá emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (22) és (23) preambulumbekezdésében találhatóknak megfelelően úgy találták, hogy az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített TCCA, valamint az érintett országok és az analóg ország által gyártott és hazai piacán értékesített TCCA az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül, mivel nem találtak különbséget a TCCA különféle meglévő típusainak alapvető fizikai és kémiai, valamint használati jellemzői között.

| (9) | Egy feldolgozó megismételte a már az ideiglenes szakaszban tett kérelmét, mely szerint a vizsgálat hatályának nem kellett volna kiterjednie a kevert TCCA-ra. A feldolgozó azt állította, hogy a panasz az érintett terméket csak nem kevert TCCA-ként határozta meg, továbbá hogy e termékkört helytelenül terjesztették ki a kevert TCCA-ra. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy a panasz nem tartalmazott semmiféle utalást a kevert vagy nem kevert termékekre vonatkozóan. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy az érintett terméket alapvető fizikai, kémiai és technikai jellemzői, valamint végső felhasználása alapján határozzák meg, és számos vagy sok olyan típust foglalhat magában, amelyek mind ugyanazokkal az alapvető tulajdonságokkal rendelkeznek. Ebben az esetben a kevert és nem kevert tablettákról egyaránt úgy találták, hogy e feltételeknek megfelelnek. Az ezen eljárásokban érintett termék, ahogyan az mindkét esetben a megindításról szóló értesítésben áll, a triklorocianursav és az abból előállított készítmények, azaz ezek az eljárások kiterjednek az érintett termék minden olyan típusára, amelyek ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkeznek. Következésképpen nem lehet azt állítani, hogy a kevert tablettákat ki kellene zárni a termékkörből, valamint azt sem, hogy a termékkört kibővítették. Ezen az alapon a kérelmet elutasították, és az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdésében található következtetés megerősítést nyert. |
| --- | --- |

(9)

Egy feldolgozó megismételte a már az ideiglenes szakaszban tett kérelmét, mely szerint a vizsgálat hatályának nem kellett volna kiterjednie a kevert TCCA-ra. A feldolgozó azt állította, hogy a panasz az érintett terméket csak nem kevert TCCA-ként határozta meg, továbbá hogy e termékkört helytelenül terjesztették ki a kevert TCCA-ra. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy a panasz nem tartalmazott semmiféle utalást a kevert vagy nem kevert termékekre vonatkozóan. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy az érintett terméket alapvető fizikai, kémiai és technikai jellemzői, valamint végső felhasználása alapján határozzák meg, és számos vagy sok olyan típust foglalhat magában, amelyek mind ugyanazokkal az alapvető tulajdonságokkal rendelkeznek. Ebben az esetben a kevert és nem kevert tablettákról egyaránt úgy találták, hogy e feltételeknek megfelelnek. Az ezen eljárásokban érintett termék, ahogyan az mindkét esetben a megindításról szóló értesítésben áll, a triklorocianursav és az abból előállított készítmények, azaz ezek az eljárások kiterjednek az érintett termék minden olyan típusára, amelyek ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkeznek. Következésképpen nem lehet azt állítani, hogy a kevert tablettákat ki kellene zárni a termékkörből, valamint azt sem, hogy a termékkört kibővítették. Ezen az alapon a kérelmet elutasították, és az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdésében található következtetés megerősítést nyert.

C.   A DÖMPING

1.   ÁLTALÁNOS MÓDSZER

1.1.   RENDES ÉRTÉK

| (10) | A rendes érték kiszámításánál alkalmazott módszerre vonatkozó észrevételek hiányában megerősítést nyer a rendes érték kiszámításának az ideiglenes rendelet (26)–(33) preambulumbekezdésében meghatározott módszere. |
| --- | --- |

(10)

A rendes érték kiszámításánál alkalmazott módszerre vonatkozó észrevételek hiányában megerősítést nyer a rendes érték kiszámításának az ideiglenes rendelet (26)–(33) preambulumbekezdésében meghatározott módszere.

1.2.   EXPORTÁR

| (11) | Az exportár kiszámításánál alkalmazott módszerre vonatkozó észrevételek hiányában megerősítést nyer az exportár kiszámításának az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésében meghatározott módszere. |
| --- | --- |

(11)

Az exportár kiszámításánál alkalmazott módszerre vonatkozó észrevételek hiányában megerősítést nyer az exportár kiszámításának az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésében meghatározott módszere.

1.3.   ÖSSZEHASONLÍTÁS

| (12) | A rendes érték és az exportár összehasonlításánál alkalmazott módszerre vonatkozó észrevételek hiányában megerősítést nyer a rendes érték és az exportár összehasonlításának az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében meghatározott módszere. |
| --- | --- |

(12)

A rendes érték és az exportár összehasonlításánál alkalmazott módszerre vonatkozó észrevételek hiányában megerősítést nyer a rendes érték és az exportár összehasonlításának az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében meghatározott módszere.

1.4.   DÖMPINGKÜLÖNBÖZET A KNK ESETÉBEN

| (13) | Az ideiglenes rendeletben két KNK-beli együttműködő termelőt nem részesítettek sem piacgazdasági elbánásban (a továbbiakban: PE), sem pedig egyéni elbánásban (a továbbiakban: EE) (lásd a (44) és (66) preambulumbekezdést). Az e két exportáló termelő esetében megállapított dömpingkülönbözetet ideiglenesen a megfelelő egyéni dömpingkülönbözetük súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(13)

Az ideiglenes rendeletben két KNK-beli együttműködő termelőt nem részesítettek sem piacgazdasági elbánásban (a továbbiakban: PE), sem pedig egyéni elbánásban (a továbbiakban: EE) (lásd a (44) és (66) preambulumbekezdést). Az e két exportáló termelő esetében megállapított dömpingkülönbözetet ideiglenesen a megfelelő egyéni dömpingkülönbözetük súlyozott átlagaként számították ki.

| (14) | E két vállalat esetében tévedésből eltérő dömpingkülönbözet és egyéni vámot állapítottak meg, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése és az intézmények következetes gyakorlata ellenére. Következésképpen ezt a végső szakaszban ki kell javítani, és mindkét vállalatnak az országos vám hatálya alá kell tartoznia. |
| --- | --- |

(14)

E két vállalat esetében tévedésből eltérő dömpingkülönbözet és egyéni vámot állapítottak meg, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése és az intézmények következetes gyakorlata ellenére. Következésképpen ezt a végső szakaszban ki kell javítani, és mindkét vállalatnak az országos vám hatálya alá kell tartoznia.

| (15) | A végleges intézkedéseket illetően tehát, valamint feltételezve azt, hogy e két vállalat még egyértelműen jelentős állami befolyás alatt állt, adataikat figyelembe kellett venni az országos dömpingkülönbözet meghatározásakor. Így, mivel az együttműködés szintje alacsony volt, az országos dömpingkülönbözetet a következők súlyozott átlagaként határozták meg:






  i) | az e két exportáló termelő esetében az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdésében megállapított módszerrel összhangban meghatározott dömpingkülönbözet súlyozott átlaga; továbbá |
| --- | --- | --- |

(15)

A végleges intézkedéseket illetően tehát, valamint feltételezve azt, hogy e két vállalat még egyértelműen jelentős állami befolyás alatt állt, adataikat figyelembe kellett venni az országos dömpingkülönbözet meghatározásakor. Így, mivel az együttműködés szintje alacsony volt, az országos dömpingkülönbözetet a következők súlyozott átlagaként határozták meg:

i)

az e két exportáló termelő esetében az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdésében megállapított módszerrel összhangban meghatározott dömpingkülönbözet súlyozott átlaga; továbbá

| ii) | az érintett termék legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező reprezentatív típusa esetében megállapított dömpingkülönbözet a két érintett exportőr esetében. |
| --- | --- |

ii)

az érintett termék legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező reprezentatív típusa esetében megállapított dömpingkülönbözet a két érintett exportőr esetében.

2.   A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG (KNK)

2.1.   PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS (PE)

| (16) | Észrevételek hiányában a piacgazdasági elbánásnak az ideiglenes rendelet (40)–(63) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti megállapításával kapcsolatban tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(16)

Észrevételek hiányában a piacgazdasági elbánásnak az ideiglenes rendelet (40)–(63) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti megállapításával kapcsolatban tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

2.2.   EGYÉNI ELBÁNÁS (EE)

| (17) | Észrevételek hiányában az egyéni elbánásnak az ideiglenes rendelet (64)–(67) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti megállapításával kapcsolatban tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(17)

Észrevételek hiányában az egyéni elbánásnak az ideiglenes rendelet (64)–(67) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti megállapításával kapcsolatban tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

2.3.   RENDES ÉRTÉK

2.3.1.   A rendes érték meghatározása valamennyi olyan exportáló termelő tekintetében, aki nem részesült PE-ben

a)   Az analóg ország

| (18) | Az analóg ország kiválasztására vonatkozó észrevételek hiányában az országnak az ideiglenes rendelet (68)–(74) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti kiválasztása megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(18)

Az analóg ország kiválasztására vonatkozó észrevételek hiányában az országnak az ideiglenes rendelet (68)–(74) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti kiválasztása megerősítést nyer.

b)   A rendes érték meghatározása

| (19) | Mivel semmiféle észrevétel nem érkezett a PE-ben nem részesülő exportáló termelők esetében meghatározott rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(19)

Mivel semmiféle észrevétel nem érkezett a PE-ben nem részesülő exportáló termelők esetében meghatározott rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek.

2.3.2.   A rendes érték meghatározása a PE-ben részesülő exportáló termelők esetében

| (20) | Számos exportőr volt azon a véleményen, hogy a rendes érték kiszámításánál egyes kérelmezett kiigazításokat nem vettek kielégítő mértékben figyelembe. Az exportőrök azt állították, hogy egyes költségeket (úgymint a szállítási és csomagolási költségeket) bevontak a számított rendes értékbe, holott ezeket kiigazításként inkább ki kellett volna abból vonni, és az értéküket megfelelően helyesbíteni kellett volna, hasonlóan azokhoz az esetekhez, ahol a rendes értéket a hazai árra alapozták. |
| --- | --- |

(20)

Számos exportőr volt azon a véleményen, hogy a rendes érték kiszámításánál egyes kérelmezett kiigazításokat nem vettek kielégítő mértékben figyelembe. Az exportőrök azt állították, hogy egyes költségeket (úgymint a szállítási és csomagolási költségeket) bevontak a számított rendes értékbe, holott ezeket kiigazításként inkább ki kellett volna abból vonni, és az értéküket megfelelően helyesbíteni kellett volna, hasonlóan azokhoz az esetekhez, ahol a rendes értéket a hazai árra alapozták.

| (21) | E termelők azt is állították, hogy az érintett termék e típusai esetében ott, ahol számított rendes értéket kellett alkalmazni, az értékesítési, általános és adminisztratív költségeknek (a továbbiakban: SGA-költségek) a hazai piacon előfordult kiadásoknak kellene megfelelniük. |
| --- | --- |

(21)

E termelők azt is állították, hogy az érintett termék e típusai esetében ott, ahol számított rendes értéket kellett alkalmazni, az értékesítési, általános és adminisztratív költségeknek (a továbbiakban: SGA-költségek) a hazai piacon előfordult kiadásoknak kellene megfelelniük.

| (22) | Végezetül azt állították, hogy az alkalmazandó haszonkulcsnak a rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított hazai értékesítés esetében megállapított haszonkulccsal kellene megegyeznie. |
| --- | --- |

(22)

Végezetül azt állították, hogy az alkalmazandó haszonkulcsnak a rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított hazai értékesítés esetében megállapított haszonkulccsal kellene megegyeznie.

| (23) | A kérelmek elemzését követően helyénvalónak tartották, hogy a megállapított rendes értéket olyan mértékben módosítsák, amennyiben a kérelmezett kiigazítások valóban azokra a szállítási és csomagolási költségekre vonatkoznak, amelyeket az ideiglenesen meghatározottak alapján bevontak a számított rendes értékbe. Továbbá a rendes értéket most már úgy számították ki, hogy figyelembe vették a hazai piacon felmerült SGA-költségeket, valamint az alkalmazott haszonkulcsot úgy igazították ki, hogy tükrözze a hazai piacon a rendes kereskedelmi forgalomból származó haszonkulcsot. A rendes értéket tehát e változások tükrözése érdekében lefelé módosították. |
| --- | --- |

(23)

A kérelmek elemzését követően helyénvalónak tartották, hogy a megállapított rendes értéket olyan mértékben módosítsák, amennyiben a kérelmezett kiigazítások valóban azokra a szállítási és csomagolási költségekre vonatkoznak, amelyeket az ideiglenesen meghatározottak alapján bevontak a számított rendes értékbe. Továbbá a rendes értéket most már úgy számították ki, hogy figyelembe vették a hazai piacon felmerült SGA-költségeket, valamint az alkalmazott haszonkulcsot úgy igazították ki, hogy tükrözze a hazai piacon a rendes kereskedelmi forgalomból származó haszonkulcsot. A rendes értéket tehát e változások tükrözése érdekében lefelé módosították.

2.4.   EXPORTÁRAK

| (24) | Észrevételek hiányában az exportárakra vonatkozóan az ideiglenes rendelet (79)–(80) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(24)

Észrevételek hiányában az exportárakra vonatkozóan az ideiglenes rendelet (79)–(80) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

2.5.   ÖSSZEHASONLÍTÁS

| (25) | Észrevételek hiányában a rendes értéknek és az exportárnak az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdése szerinti összehasonlításával kapcsolatban tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(25)

Észrevételek hiányában a rendes értéknek és az exportárnak az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdése szerinti összehasonlításával kapcsolatban tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

2.6.   DÖMPINGKÜLÖNBÖZET

2.6.1.   A PE-ben/EE-ben részesülő együttműködő exportáló termelőkre vonatkozóan

| (26) | Észrevételek hiányában, a rendes érték kiigazításai tekintetében a (20)–(23) preambulumbekezdésben részletezettek kivételével, az ideiglenes rendelet (82) és (83) preambulumbekezdésében meghatározott módszer megerősítést nyer. Az új dömpingkülönbözetek a CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve jelenleg a következők:






  Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % |
| --- | --- | --- |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 14,1 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % |

(26)

Észrevételek hiányában, a rendes érték kiigazításai tekintetében a (20)–(23) preambulumbekezdésben részletezettek kivételével, az ideiglenes rendelet (82) és (83) preambulumbekezdésében meghatározott módszer megerősítést nyer. Az új dömpingkülönbözetek a CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve jelenleg a következők:

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

8,1 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

7,3 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

14,1 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

40,5 %

2.6.2.   Az összes többi exportáló termelő esetében

| (27) | Az új országos dömpingkülönbözet a CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve és a (13)–(15) preambulumbekezdésben értelmezettek szerint módosítva jelenleg a következő:






  Az összes többi vállalat | 42,6 % |
| --- | --- | --- |

(27)

Az új országos dömpingkülönbözet a CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve és a (13)–(15) preambulumbekezdésben értelmezettek szerint módosítva jelenleg a következő:

Az összes többi vállalat

42,6 %

3.   AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK

3.1.   RENDES ÉRTÉK

| (28) | A rendes érték meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában, az egyik exportáló termelő esetében meghatározott rendes érték szintjére hatással bíró és később kifejtésre kerülő összehasonlítás kérdésének kivételével, a rendes érték megállapításának az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti módszerével kapcsolatban tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(28)

A rendes érték meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában, az egyik exportáló termelő esetében meghatározott rendes érték szintjére hatással bíró és később kifejtésre kerülő összehasonlítás kérdésének kivételével, a rendes érték megállapításának az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti módszerével kapcsolatban tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

3.2.   EXPORTÁR

| (29) | Egy exportáló termelő kétségbe vonta azt a tényt, hogy az SGA-költségeket és a Közösségben található kapcsolódó importőreik által elért hasznot a viszonteladás során érvényesített árakból teljes egészében levonták annak érdekében, hogy ezáltal ésszerű exportárat érjenek el. Ehelyett azt kérelmezte, hogy az ilyen levonásokat állapítsák meg a vállalat által az USA-ban és a Közösségben folytatott tevékenységeire vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(29)

Egy exportáló termelő kétségbe vonta azt a tényt, hogy az SGA-költségeket és a Közösségben található kapcsolódó importőreik által elért hasznot a viszonteladás során érvényesített árakból teljes egészében levonták annak érdekében, hogy ezáltal ésszerű exportárat érjenek el. Ehelyett azt kérelmezte, hogy az ilyen levonásokat állapítsák meg a vállalat által az USA-ban és a Közösségben folytatott tevékenységeire vonatkozóan is.

| (30) | E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (9) cikkének megfelelően a behozatal és a kapcsolódó importőr által végzett viszonteladás között felmerülő valamennyi költséget, beleértve az SGA-költségeket is, továbbá az ésszerű haszon összegét le kell vonni. A levonásokat az importőr időszerű, ellenőrzött adatai alapján számították ki. Mivel azok a költségek, amelyeket az exportőr az USA-beli tevékenységekre akart megállapítani, csakugyan felmerültek a Közösségben, az igényt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(30)

E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (9) cikkének megfelelően a behozatal és a kapcsolódó importőr által végzett viszonteladás között felmerülő valamennyi költséget, beleértve az SGA-költségeket is, továbbá az ésszerű haszon összegét le kell vonni. A levonásokat az importőr időszerű, ellenőrzött adatai alapján számították ki. Mivel azok a költségek, amelyeket az exportőr az USA-beli tevékenységekre akart megállapítani, csakugyan felmerültek a Közösségben, az igényt el kellett utasítani.

3.3.   ÖSSZEHASONLÍTÁS

| (31) | Egy exportáló termelő azt állította, hogy a Bizottság hibásan hasonlította össze az exportra szánt, ömlesztett gyártelepi terméket a hazai kiskereskedelmi forgalomba szánt késztermékkel. |
| --- | --- |

(31)

Egy exportáló termelő azt állította, hogy a Bizottság hibásan hasonlította össze az exportra szánt, ömlesztett gyártelepi terméket a hazai kiskereskedelmi forgalomba szánt késztermékkel.

| (32) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindításától kezdve végeztek összehasonlítást az USA hazai piacán értékesített ömlesztett termék és a Közösségbe importált ömlesztett termék között, még ha az utóbbi késztermék formájában – például tablettaként – jelent is meg, amikor az első független közösségi vásárló számára értékesítették. E megközelítést arra a megfigyelésre alapozták, hogy a TCCA-t főleg ömlesztett formában importálják a Közösségbe, és ott újrafeldolgozásra kerül. |
| --- | --- |

(32)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindításától kezdve végeztek összehasonlítást az USA hazai piacán értékesített ömlesztett termék és a Közösségbe importált ömlesztett termék között, még ha az utóbbi késztermék formájában – például tablettaként – jelent is meg, amikor az első független közösségi vásárló számára értékesítették. E megközelítést arra a megfigyelésre alapozták, hogy a TCCA-t főleg ömlesztett formában importálják a Közösségbe, és ott újrafeldolgozásra kerül.

| (33) | Mindazonáltal felismerték, hogy ezen összehasonlítás elvégzésekor néhány szükséges, a termék befejezését illető kiigazítást nem végeztek el az ideiglenes szakaszban. A rendes értéket tehát úgy igazították ki, hogy kihagyták belőle az USA-beli termelési költségnek azt a részét, amely megfelel az USA-beli hazai piacon értékesített termék befejezési költségeinek. Az USA-beli exportáló termelő e tevékenységet végző részlegének gyártási költségeit kivonták a rendes értékből, összhangban a közösségi viszonteladási árból történt azon költségek levonásával, amelyek ugyanahhoz, jellemzően harmadik fél alvállalkozóként vagy bedolgozóként végzett tevékenységhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(33)

Mindazonáltal felismerték, hogy ezen összehasonlítás elvégzésekor néhány szükséges, a termék befejezését illető kiigazítást nem végeztek el az ideiglenes szakaszban. A rendes értéket tehát úgy igazították ki, hogy kihagyták belőle az USA-beli termelési költségnek azt a részét, amely megfelel az USA-beli hazai piacon értékesített termék befejezési költségeinek. Az USA-beli exportáló termelő e tevékenységet végző részlegének gyártási költségeit kivonták a rendes értékből, összhangban a közösségi viszonteladási árból történt azon költségek levonásával, amelyek ugyanahhoz, jellemzően harmadik fél alvállalkozóként vagy bedolgozóként végzett tevékenységhez kapcsolódnak.

| (34) | Állították továbbá, hogy a fent bemutatott „ömlesztett-termék-megközelítés” megkövetelné ezeken túl az általános költségek (SGA-költségek) kizárását a hazai piacon tapasztalható rendes érték meghatározásánál is, mivel állítólag ezeket az általános költségeket főképpen a késztermékek piaca számára alakították ki. |
| --- | --- |

(34)

Állították továbbá, hogy a fent bemutatott „ömlesztett-termék-megközelítés” megkövetelné ezeken túl az általános költségek (SGA-költségek) kizárását a hazai piacon tapasztalható rendes érték meghatározásánál is, mivel állítólag ezeket az általános költségeket főképpen a késztermékek piaca számára alakították ki.

| (35) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az USA-beli exportáló termelőből és anyavállalatából álló csoport tevékenysége, valamint a TCCA tekintetében e szinten előálló költségek hozzájárulnak mind az ömlesztett termék, mind pedig annak az első független vásárló számára értékesített, különféle megjelenési formái forgalomba hozatalához. A késztermék semmivel sem több, mint az egyéni formában megjelenő ömlesztett termék. Az az állítás, amely szerint az általános költségek nem játszanak szerepet az ömlesztett termékek forgalomba hozatalában, azt jelentené, hogy folytatni lehetne az ömlesztett termék jövedelmező előállítását anélkül, hogy ez zavaróan befolyásolná a vállalat és a csoport szerkezetét, még pontosabban annak értékesítési szervezetét. A valóságban mindazonáltal a forgalomba hozatal tekintetében nincs különbség az ömlesztett és a késztermék között, hiszen az a TCCA valamennyi megjelenési formájának forgalomba hozatalát szolgálja. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(35)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az USA-beli exportáló termelőből és anyavállalatából álló csoport tevékenysége, valamint a TCCA tekintetében e szinten előálló költségek hozzájárulnak mind az ömlesztett termék, mind pedig annak az első független vásárló számára értékesített, különféle megjelenési formái forgalomba hozatalához. A késztermék semmivel sem több, mint az egyéni formában megjelenő ömlesztett termék. Az az állítás, amely szerint az általános költségek nem játszanak szerepet az ömlesztett termékek forgalomba hozatalában, azt jelentené, hogy folytatni lehetne az ömlesztett termék jövedelmező előállítását anélkül, hogy ez zavaróan befolyásolná a vállalat és a csoport szerkezetét, még pontosabban annak értékesítési szervezetét. A valóságban mindazonáltal a forgalomba hozatal tekintetében nincs különbség az ömlesztett és a késztermék között, hiszen az a TCCA valamennyi megjelenési formájának forgalomba hozatalát szolgálja. A kérelmet ezért elutasították.

| (36) | Minden egyéb tekintetben és a további észrevételek hiányában a rendes értéknek és az exportárnak az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdése szerinti összehasonlításával kapcsolatban tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(36)

Minden egyéb tekintetben és a további észrevételek hiányában a rendes értéknek és az exportárnak az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdése szerinti összehasonlításával kapcsolatban tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

3.4.   DÖMPINGKÜLÖNBÖZET

| (37) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban, a Közösségbe exportált valamennyi érintett terméktípus súlyozott átlag rendes értékének és az érintett termék valamennyi megfelelő típusának súlyozott átlag exportárának összehasonlítása, figyelembe véve a kereskedelem szintjét, az együttműködő exportáló termelők tekintetében dömping fennállását mutatta ki. |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban, a Közösségbe exportált valamennyi érintett terméktípus súlyozott átlag rendes értékének és az érintett termék valamennyi megfelelő típusának súlyozott átlag exportárának összehasonlítása, figyelembe véve a kereskedelem szintjét, az együttműködő exportáló termelők tekintetében dömping fennállását mutatta ki.

| (38) | A végleges dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők: | BioLab Inc.: 50,4 % |
| --- | --- | --- |

(38)

A végleges dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:

BioLab Inc.: 50,4 %

| | Clearon Inc.: 105,3 % |
| --- | --- |

Clearon Inc.: 105,3 %

| (39) | A maradék végleges különbözetet azon legmagasabb dömpingkülönbözetben határozták meg, amelyet a leginkább dömpingelt és reprezentatív terméktípus alapján állapítottak meg az együttműködő exportáló termelők egyikénél.
  A maradék dömpingkülönbözet: 120 %. |
| --- | --- |

(39)

A maradék végleges különbözetet azon legmagasabb dömpingkülönbözetben határozták meg, amelyet a leginkább dömpingelt és reprezentatív terméktípus alapján állapítottak meg az együttműködő exportáló termelők egyikénél.

A maradék dömpingkülönbözet: 120 %.

D.   A KÁR

1.   KÖZÖSSÉGI TERMELÉS

| (40) | Benyújtott új információ hiányában az ideiglenes rendelet (97) és (98) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(40)

Benyújtott új információ hiányában az ideiglenes rendelet (97) és (98) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek.

2.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

| (41) | A Közösségben található egy feldolgozó azt állította, hogy őt közösségi termelőként kellene figyelembe venni, mivel TCCA-ból készült kevert tablettákat állít elő, amelyekre kiterjed az érintett termék fogalommeghatározása. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy ez a feldolgozó magát a TCCA-t sem granulált, sem por formában, de még TCCA-tablettát vagy készítményeket sem állít elő, hanem e tabletták gyártását alvállalkozónak adta ki. Továbbá e tabletták gyártása nem magának a TCCA-nak a gyártását, hanem inkább a TCCA egyik megjelenési formájából (granulált vagy por alakú TCCA) a másikba (TCCA-tabletták) történő átalakítását jelenti. Ezen az alapon a kérelmet nem lehetett figyelembe venni. |
| --- | --- |

(41)

A Közösségben található egy feldolgozó azt állította, hogy őt közösségi termelőként kellene figyelembe venni, mivel TCCA-ból készült kevert tablettákat állít elő, amelyekre kiterjed az érintett termék fogalommeghatározása. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy ez a feldolgozó magát a TCCA-t sem granulált, sem por formában, de még TCCA-tablettát vagy készítményeket sem állít elő, hanem e tabletták gyártását alvállalkozónak adta ki. Továbbá e tabletták gyártása nem magának a TCCA-nak a gyártását, hanem inkább a TCCA egyik megjelenési formájából (granulált vagy por alakú TCCA) a másikba (TCCA-tabletták) történő átalakítását jelenti. Ezen az alapon a kérelmet nem lehetett figyelembe venni.

| (42) | Ellentmondó tartalmú kérelmek érkeztek azon adatok kezelésével kapcsolatban, amelyeket az egyik olyan európai termelő szolgáltatott, akire nem vonatkozik a közösségi gazdasági ágazat fogalommeghatározása. A fenti feldolgozó azt állította, hogy e termelő adatainak a közösségi gazdasági ágazat részét kellene képezniük, míg egy exportáló termelő épp az ellenkezőjét erősítette meg. |
| --- | --- |

(42)

Ellentmondó tartalmú kérelmek érkeztek azon adatok kezelésével kapcsolatban, amelyeket az egyik olyan európai termelő szolgáltatott, akire nem vonatkozik a közösségi gazdasági ágazat fogalommeghatározása. A fenti feldolgozó azt állította, hogy e termelő adatainak a közösségi gazdasági ágazat részét kellene képezniük, míg egy exportáló termelő épp az ellenkezőjét erősítette meg.

| (43) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az e termelő esetében hozzáférhető adatokat nem használták fel a közösségi gazdasági ágazat helyzetének értékelésénél, feltételezve azt, hogy amint azt az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdésében megemlítik, az említett termelő nem működött teljes mértékben közre a vizsgálatban, és következésképpen nem lehetett bevonni a közösségi gazdasági ágazat fogalommeghatározásába. Ennélfogva tehát nem volt indok arra, hogy adatait a közösségi gazdasági ágazat helyzetének elemzésénél tekintetbe vegyék. |
| --- | --- |

(43)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az e termelő esetében hozzáférhető adatokat nem használták fel a közösségi gazdasági ágazat helyzetének értékelésénél, feltételezve azt, hogy amint azt az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdésében megemlítik, az említett termelő nem működött teljes mértékben közre a vizsgálatban, és következésképpen nem lehetett bevonni a közösségi gazdasági ágazat fogalommeghatározásába. Ennélfogva tehát nem volt indok arra, hogy adatait a közösségi gazdasági ágazat helyzetének elemzésénél tekintetbe vegyék.

| (44) | Négy együttműködő kínai exportáló termelő azt állította, hogy amennyiben kettőnél több közösségi termelő van – ahogyan a jelen esetben is –, nem lehetséges, hogy a panaszt csak egyikük támogassa. Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy a panasz támogatottságának foka nem függ a panaszt támogató vállalatok számától, hanem azt az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a termelési mennyiség mértékében fejezik ki. Továbbá emlékeztetni kell arra, hogy amint azt az ideiglenes rendelet (97) prembulumbekezdésében megemlítik, a három közösségi termelő közül kettő támogatta a panaszt. E két termelő a teljes közösségi termelés több mint 50 %-át képviselte, így tehát az eljárás kezdeményezésének feltételei teljesültek. Továbbá meg kell jegyezni, hogy ebben az esetben a panaszos közösségi termelő, aki teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során, a TCCA teljes közösségi termelésének több mint 50 %-át képviselte a vizsgálati időszakok során. Az észrevételt ezért elutasították. |
| --- | --- |

(44)

Négy együttműködő kínai exportáló termelő azt állította, hogy amennyiben kettőnél több közösségi termelő van – ahogyan a jelen esetben is –, nem lehetséges, hogy a panaszt csak egyikük támogassa. Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy a panasz támogatottságának foka nem függ a panaszt támogató vállalatok számától, hanem azt az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a termelési mennyiség mértékében fejezik ki. Továbbá emlékeztetni kell arra, hogy amint azt az ideiglenes rendelet (97) prembulumbekezdésében megemlítik, a három közösségi termelő közül kettő támogatta a panaszt. E két termelő a teljes közösségi termelés több mint 50 %-át képviselte, így tehát az eljárás kezdeményezésének feltételei teljesültek. Továbbá meg kell jegyezni, hogy ebben az esetben a panaszos közösségi termelő, aki teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során, a TCCA teljes közösségi termelésének több mint 50 %-át képviselte a vizsgálati időszakok során. Az észrevételt ezért elutasították.

| (45) | Meg kell említeni, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése óta a közösségi gazdasági ágazatot alkotónak tekintett Aragonesas Delsa közösségi termelőt megvásárolta az Ercros-csoport. Egy amerikai együttműködő exportőr azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazatként történő minősítés feltételeit esetleg már nem is lehet teljesíteni, mivel ezen exportőr tekintetében az Ercros tulajdonába tartozik az Inquide is, amely állítólag a kínai TCCA fontos importőre. |
| --- | --- |

(45)

Meg kell említeni, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése óta a közösségi gazdasági ágazatot alkotónak tekintett Aragonesas Delsa közösségi termelőt megvásárolta az Ercros-csoport. Egy amerikai együttműködő exportőr azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazatként történő minősítés feltételeit esetleg már nem is lehet teljesíteni, mivel ezen exportőr tekintetében az Ercros tulajdonába tartozik az Inquide is, amely állítólag a kínai TCCA fontos importőre.

| (46) | E tekintetben elsőként azt kell megemlíteni, hogy az Inquide a Neokem-csoport része, amely egyike azoknak az egyéb európai termelőknek, akik nem működtek teljes mértékben közre a vizsgálatban. Az amerikai exportőr által állítottak ellenére az Ercros nem teljes mértékben tulajdonosa az Inquide-nek, csak kis részesedéssel rendelkezik benne. Ennélfogva az ezen exportőr által állítottak ellenére az Inquide és az Aragonesas-Delsa nem egyesült, és nincsenek közöttük közvetlen pénzügyi kapcsolatok. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a közösségi termelő nem vett részt a dömpingelésben, továbbá nem is részesült védelemben a dömping káros hatásai ellen. Ennélfogva tehát nem volt ok arra, hogy megkérdőjelezzék a közösségi gazdasági ágazatként történő minősítését. Következésképpen az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében levont következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(46)

E tekintetben elsőként azt kell megemlíteni, hogy az Inquide a Neokem-csoport része, amely egyike azoknak az egyéb európai termelőknek, akik nem működtek teljes mértékben közre a vizsgálatban. Az amerikai exportőr által állítottak ellenére az Ercros nem teljes mértékben tulajdonosa az Inquide-nek, csak kis részesedéssel rendelkezik benne. Ennélfogva az ezen exportőr által állítottak ellenére az Inquide és az Aragonesas-Delsa nem egyesült, és nincsenek közöttük közvetlen pénzügyi kapcsolatok. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a közösségi termelő nem vett részt a dömpingelésben, továbbá nem is részesült védelemben a dömping káros hatásai ellen. Ennélfogva tehát nem volt ok arra, hogy megkérdőjelezzék a közösségi gazdasági ágazatként történő minősítését. Következésképpen az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében levont következtetések megerősítést nyernek.

| (47) | További észrevételek hiányában megerősítést nyer a közösségi gazdasági ágazat fogalmának az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében található meghatározása. |
| --- | --- |

(47)

További észrevételek hiányában megerősítést nyer a közösségi gazdasági ágazat fogalmának az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében található meghatározása.

3.   A KÖZÖSSÉGI FOGYASZTÁS

| (48) | Új információk hiányában megerősítést nyer a közösségi fogyasztásnak az ideiglenes rendelet (100)–(105) preambulumbekezdésében meghatározott kiszámítása. |
| --- | --- |

(48)

Új információk hiányában megerősítést nyer a közösségi fogyasztásnak az ideiglenes rendelet (100)–(105) preambulumbekezdésében meghatározott kiszámítása.

4.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL A KÖZÖSSÉGBE TÖRTÉNŐ BEHOZATAL

4.1.   AZ ÉRINTETT DÖMPINGELT BEHOZATALOK HATÁSAINAK ÖSSZESÍTETT ÉRTÉKELÉSE – A DÖMPINGELT BEHOZATALOK PIACI RÉSZESEDÉSE

| (49) | Egy exportáló termelő azt állította, hogy a KNK-ból és az USA-ból érkező behozatal összesített értékelése nem volt biztosított, mivel a kínai és az amerikai behozatal közötti verseny feltételei a behozatali mennyiség, a piaci részesedés és az árak viselkedése tekintetében alapvetően eltérőek voltak. |
| --- | --- |

(49)

Egy exportáló termelő azt állította, hogy a KNK-ból és az USA-ból érkező behozatal összesített értékelése nem volt biztosított, mivel a kínai és az amerikai behozatal közötti verseny feltételei a behozatali mennyiség, a piaci részesedés és az árak viselkedése tekintetében alapvetően eltérőek voltak.

| (50) | Először is arra kell emlékeztetni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott három feltételt az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdése alapján értékelték. |
| --- | --- |

(50)

Először is arra kell emlékeztetni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott három feltételt az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdése alapján értékelték.

| (51) | Továbbá, mielőtt határoztak volna az USA-ból és a KNK-ból származó behozatal összesítéséről, az érintett behozatal mennyiségei, piaci részesedése és árai esedékes helyzetét elkülönítve elemezték mindkét ország esetében az ideiglenes rendelet (109)–(112) preambulumbekezdésében találhatóknak megfelelően. |
| --- | --- |

(51)

Továbbá, mielőtt határoztak volna az USA-ból és a KNK-ból származó behozatal összesítéséről, az érintett behozatal mennyiségei, piaci részesedése és árai esedékes helyzetét elkülönítve elemezték mindkét ország esetében az ideiglenes rendelet (109)–(112) preambulumbekezdésében találhatóknak megfelelően.

| (52) | Ami a verseny feltételeit illeti, emlékeztetni kell arra, hogy amint az az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdésében áll, a KNK-ban és az USA-ban gyártott TCCA, valamint a közösségi termelők által gyártott és a közösségi piacon értékesített TCCA ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és a közösségi vásárlók számára egymással felcserélhetőnek minősül. Továbbá azt találták, hogy az érintett országok exportáló termelői és a közösségi termelők mindannyian hasonló értékesítési csatornákon keresztül forgalmaznak. Ráadásul a KNK-ból és az USA-ból érkező behozatalok egyaránt ugyanazokat az ártendenciákat mutatták. Azt a tényt, mely szerint két különböző országból származó behozatalok nem egyformán követik a mennyiségeket és a piaci részesedést érintő egyező tendenciákat, sokféle okra lehet visszavezetni, és nem feltétlenül jelenti azt, hogy e behozatalokat nem hasonló versenyfeltételek mellett értékesítik. |
| --- | --- |

(52)

Ami a verseny feltételeit illeti, emlékeztetni kell arra, hogy amint az az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdésében áll, a KNK-ban és az USA-ban gyártott TCCA, valamint a közösségi termelők által gyártott és a közösségi piacon értékesített TCCA ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és a közösségi vásárlók számára egymással felcserélhetőnek minősül. Továbbá azt találták, hogy az érintett országok exportáló termelői és a közösségi termelők mindannyian hasonló értékesítési csatornákon keresztül forgalmaznak. Ráadásul a KNK-ból és az USA-ból érkező behozatalok egyaránt ugyanazokat az ártendenciákat mutatták. Azt a tényt, mely szerint két különböző országból származó behozatalok nem egyformán követik a mennyiségeket és a piaci részesedést érintő egyező tendenciákat, sokféle okra lehet visszavezetni, és nem feltétlenül jelenti azt, hogy e behozatalokat nem hasonló versenyfeltételek mellett értékesítik.

| (53) | A fentiek alapján és az érintett dömpingelt behozatal hatásainak összesített értékelésével kapcsolatos észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (106)–(108) preambulumbekezdésében tett megállapítások. |
| --- | --- |

(53)

A fentiek alapján és az érintett dömpingelt behozatal hatásainak összesített értékelésével kapcsolatos észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (106)–(108) preambulumbekezdésében tett megállapítások.

4.2.   IMPORTÁRAK ÉS ALÁKÍNÁLÁS

| (54) | A dömping kiszámítása során tett kiigazításokat követően az áralákínálást szintén felülvizsgálták. |
| --- | --- |

(54)

A dömping kiszámítása során tett kiigazításokat követően az áralákínálást szintén felülvizsgálták.

| (55) | A VI alatt a KNK tekintetében az áralákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak százalékában kifejezve a kínai exportőrök vonatkozásában 33,8 %-tól 44,2 %-ig terjedt. Az áralákínálási különbözetek súlyozott átlaga 39,7 % volt. |
| --- | --- |

(55)

A VI alatt a KNK tekintetében az áralákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak százalékában kifejezve a kínai exportőrök vonatkozásában 33,8 %-tól 44,2 %-ig terjedt. Az áralákínálási különbözetek súlyozott átlaga 39,7 % volt.

| (56) | A VI alatt az USA esetében is úgy találták, hogy fennáll az alákínálás. Míg egy exportáló termelő a TCCA-nak csak egyes típusai esetében gyakorolt alákínálást, a másik együttműködő exportáló termelő esetében azt találták, hogy jelentősen alákínál a közösségi gazdasági ágazat árainak. Az áralákínálási különbözetek súlyozott átlaga 0,69 % volt. Említésre érdemes az is, hogy a közösségi gazdasági ágazat árai nyomottak voltak. |
| --- | --- |

(56)

A VI alatt az USA esetében is úgy találták, hogy fennáll az alákínálás. Míg egy exportáló termelő a TCCA-nak csak egyes típusai esetében gyakorolt alákínálást, a másik együttműködő exportáló termelő esetében azt találták, hogy jelentősen alákínál a közösségi gazdasági ágazat árainak. Az áralákínálási különbözetek súlyozott átlaga 0,69 % volt. Említésre érdemes az is, hogy a közösségi gazdasági ágazat árai nyomottak voltak.

5.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT HELYZETE

| (57) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (135) preambulumbekezdésében a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(57)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (135) preambulumbekezdésében a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett.

| (58) | Négy kínai exportőr azt állította, hogy a legtöbb dömpingellenes vizsgálatban akkor állapították meg a jelentős kárt, amikor a közösségi gazdasági ágazat veszteséges volt, míg ebben az esetben a közösségi gazdasági ágazat még mindig nyereséges. |
| --- | --- |

(58)

Négy kínai exportőr azt állította, hogy a legtöbb dömpingellenes vizsgálatban akkor állapították meg a jelentős kárt, amikor a közösségi gazdasági ágazat veszteséges volt, míg ebben az esetben a közösségi gazdasági ágazat még mindig nyereséges.

| (59) | Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy a veszteséges helyzet fennállta nem előfeltétele a jelentős kár megállapításának. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban – amely kijelenti, hogy a dömpingelt behozatalnak a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása vizsgálatának ki kell terjednie többek között a „nyereség ... tényleges vagy potenciális visszaesésének” értékelésére –, a nyereségességi elemzésre a dömping hiányában elért nyereséggel való összehasonlításban kell tekinteni. Ebben az esetben emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat elvesztette a 2000-ben – vagyis mielőtt a dömpingelt behozatal megjelent volna a közösségi piacon – elért haszna 50 %-át. Továbbá emlékeztetni kell arra is, hogy a közösségi gazdasági ágazat az árak és a piaci részesedés tekintetében is káros hatású fejleményeket volt kénytelen elszenvedni. |
| --- | --- |

(59)

Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy a veszteséges helyzet fennállta nem előfeltétele a jelentős kár megállapításának. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban – amely kijelenti, hogy a dömpingelt behozatalnak a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása vizsgálatának ki kell terjednie többek között a „nyereség ... tényleges vagy potenciális visszaesésének” értékelésére –, a nyereségességi elemzésre a dömping hiányában elért nyereséggel való összehasonlításban kell tekinteni. Ebben az esetben emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat elvesztette a 2000-ben – vagyis mielőtt a dömpingelt behozatal megjelent volna a közösségi piacon – elért haszna 50 %-át. Továbbá emlékeztetni kell arra is, hogy a közösségi gazdasági ágazat az árak és a piaci részesedés tekintetében is káros hatású fejleményeket volt kénytelen elszenvedni.

| (60) | A fentiek alapján, valamint a fentieken felül benyújtott egyéb észrevételek hiányában a közösségi gazdasági ágazat helyzete tekintetében az ideiglenes rendelet (117)–(135) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(60)

A fentiek alapján, valamint a fentieken felül benyújtott egyéb észrevételek hiányában a közösségi gazdasági ágazat helyzete tekintetében az ideiglenes rendelet (117)–(135) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (61) | A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikkének értelmében jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(61)

A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikkének értelmében jelentős kárt szenvedett.

E.   AZ OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   A DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA

| (62) | Benyújtott új információ hiányában az ideiglenes rendelet (136)–(141) preambulumbekezdésében tett következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(62)

Benyújtott új információ hiányában az ideiglenes rendelet (136)–(141) preambulumbekezdésében tett következtetések megerősítést nyernek.

2.   EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSA

| (63) | Egy exportáló termelő azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem rendelkezett olyan technikai képességgel, amely lehetővé tette volna a számára, hogy a piaci növekedésben részt vegyen, mivel az új gyár elindításával kapcsolatban technikai problémák léptek fel, valamint állította, hogy a dömpingelt behozatal nem akadályozta meg a közösségi gazdasági ágazatot abban, hogy a növekedésben részt vegyen, ahogyan az az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdésében áll. |
| --- | --- |

(63)

Egy exportáló termelő azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem rendelkezett olyan technikai képességgel, amely lehetővé tette volna a számára, hogy a piaci növekedésben részt vegyen, mivel az új gyár elindításával kapcsolatban technikai problémák léptek fel, valamint állította, hogy a dömpingelt behozatal nem akadályozta meg a közösségi gazdasági ágazatot abban, hogy a növekedésben részt vegyen, ahogyan az az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdésében áll.

| (64) | Amint az az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdésében áll, a közösségi gazdasági ágazat 2001–2002-ben elhatározta, hogy új gyárat hoz létre, amely 2003 közepén kezdett el termelni, miközben a régi üzem bezárásra került. Noha igaz, hogy a közösségi gazdasági ágazatban felléptek bizonyos technikai nehézségek az új gyár kapacitásának teljes kihasználása terén, meg kell említeni, hogy a tervezett kapacitás, amelyre az exportáló termelő beadványában utal, nem egyezik meg azokkal az adatokkal, amelyeket az ideiglenes rendeletben figyelembe vettek. Az ideiglenes rendeletben említett kapacitási adatok az akkori kapacitásra utaltak, vagyis az azon céllal kiigazított kapacitásra, amely a névleges kapacitás helyett e nehézségeket vette figyelembe. Következésképpen a technikai nehézségek kapacitáskihasználási tendenciára gyakorolt hatását addigra már részben figyelembe vették. Mindazonáltal a vizsgálat megállapításai alapján az ideiglenes rendeletben felhasznált kapacitási adatok további kiigazításai helyénvalónak tűnnének, mivel a fent említett technikai nehézségek következményeit a kapacitási adatok nem tükrözték teljes mértékben. Következésképpen a vizsgálati időszakok alatt fennálló tényleges kapacitáskihasználás közel 100 % lenne. Valójában azt találták, hogy a közösségi gazdasági ágazat teljes kapacitással működött, és annak érdekében, hogy a keresletnek megfeleljen, ideiglenesen vásárlásokat kellett eszközölnie. Nem lehet tehát kizárni, hogy a közösségi gazdasági ágazat előállítást érintő ideiglenes technikai nehézségei bizonyos mértékig hozzájárultak a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(64)

Amint az az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdésében áll, a közösségi gazdasági ágazat 2001–2002-ben elhatározta, hogy új gyárat hoz létre, amely 2003 közepén kezdett el termelni, miközben a régi üzem bezárásra került. Noha igaz, hogy a közösségi gazdasági ágazatban felléptek bizonyos technikai nehézségek az új gyár kapacitásának teljes kihasználása terén, meg kell említeni, hogy a tervezett kapacitás, amelyre az exportáló termelő beadványában utal, nem egyezik meg azokkal az adatokkal, amelyeket az ideiglenes rendeletben figyelembe vettek. Az ideiglenes rendeletben említett kapacitási adatok az akkori kapacitásra utaltak, vagyis az azon céllal kiigazított kapacitásra, amely a névleges kapacitás helyett e nehézségeket vette figyelembe. Következésképpen a technikai nehézségek kapacitáskihasználási tendenciára gyakorolt hatását addigra már részben figyelembe vették. Mindazonáltal a vizsgálat megállapításai alapján az ideiglenes rendeletben felhasznált kapacitási adatok további kiigazításai helyénvalónak tűnnének, mivel a fent említett technikai nehézségek következményeit a kapacitási adatok nem tükrözték teljes mértékben. Következésképpen a vizsgálati időszakok alatt fennálló tényleges kapacitáskihasználás közel 100 % lenne. Valójában azt találták, hogy a közösségi gazdasági ágazat teljes kapacitással működött, és annak érdekében, hogy a keresletnek megfeleljen, ideiglenesen vásárlásokat kellett eszközölnie. Nem lehet tehát kizárni, hogy a közösségi gazdasági ágazat előállítást érintő ideiglenes technikai nehézségei bizonyos mértékig hozzájárultak a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

| (65) | Egy exportáló termelő azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta figyelembe venni a közösségi gazdasági ágazat által megvalósított jelentős beruházások nyereségességre gyakorolt kedvezőtlen hatását, valamint a gyár elindításának szakaszában átélt technikai problémák miatt fellépő további költségeket. |
| --- | --- |

(65)

Egy exportáló termelő azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta figyelembe venni a közösségi gazdasági ágazat által megvalósított jelentős beruházások nyereségességre gyakorolt kedvezőtlen hatását, valamint a gyár elindításának szakaszában átélt technikai problémák miatt fellépő további költségeket.

| (66) | Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat által tett új beruházás kérdésével az ideiglenes rendelet (150)–(152) preambulumbekezdésében már foglalkoztak. |
| --- | --- |

(66)

Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat által tett új beruházás kérdésével az ideiglenes rendelet (150)–(152) preambulumbekezdésében már foglalkoztak.

| (67) | Ráadásul, amint az az ideiglenes rendelet (129) preambulumbekezdésében áll, az új gyár lehetővé tette a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy egyaránt csökkentse az állandó és változó költségeket, hogy hatékonyabban termeljen, valamint jobb termelékenységi szinteket érjen el. Következésképpen, amint az az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésében áll, az új beruházás bármely további költségét kiegyenlítették az egyidejűleg megvalósult költségcsökkenések és a jobb hatékonyság. Valójában a 2000 és 2001 között eleinte növekvő termelési költség következésképpen a vizsgálati időszakokig csökkent, amikor is a termelékenységben növekedést lehetett elérni. Említésre érdemes továbbá, hogy az új gyár amortizációs költségekre gyakorolt bármely hatása csak 2003 júliusában kezdődhetett, amikor is az új gyár termelni kezdett, és a régi gyár végleg leállt. Ez tehát nem magyarázhatja meg a termelékenységben bekövetkezett csökkenő tendenciát, amely már 2001-ben megkezdődött – a nyereségesség 2000 és 2002 között több mint 20 %-kal, majd 2001 és 2002 között még 40 %-nál is nagyobb mértékben csökkent. Az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(67)

Ráadásul, amint az az ideiglenes rendelet (129) preambulumbekezdésében áll, az új gyár lehetővé tette a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy egyaránt csökkentse az állandó és változó költségeket, hogy hatékonyabban termeljen, valamint jobb termelékenységi szinteket érjen el. Következésképpen, amint az az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésében áll, az új beruházás bármely további költségét kiegyenlítették az egyidejűleg megvalósult költségcsökkenések és a jobb hatékonyság. Valójában a 2000 és 2001 között eleinte növekvő termelési költség következésképpen a vizsgálati időszakokig csökkent, amikor is a termelékenységben növekedést lehetett elérni. Említésre érdemes továbbá, hogy az új gyár amortizációs költségekre gyakorolt bármely hatása csak 2003 júliusában kezdődhetett, amikor is az új gyár termelni kezdett, és a régi gyár végleg leállt. Ez tehát nem magyarázhatja meg a termelékenységben bekövetkezett csökkenő tendenciát, amely már 2001-ben megkezdődött – a nyereségesség 2000 és 2002 között több mint 20 %-kal, majd 2001 és 2002 között még 40 %-nál is nagyobb mértékben csökkent. Az érvelést ezért elutasították.

| (68) | Egy feldolgozó megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdésének következtetését, és megismételte azon állítását, mely szerint az árak csökkenése normálisnak volt tekinthető, és számítani is lehetett rájuk a TCCA-piac érettsége miatt. |
| --- | --- |

(68)

Egy feldolgozó megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdésének következtetését, és megismételte azon állítását, mely szerint az árak csökkenése normálisnak volt tekinthető, és számítani is lehetett rájuk a TCCA-piac érettsége miatt.

| (69) | Noha árcsökkenésre lehet számítani, amikor egy termék elér egy bizonyos érettséget, mindenesetre hangsúlyozni kell, hogy míg az érettséget a közhasználatban inkább zökkenőmentes, folyamatosan és szabályszerűen lezajló folyamatnak tekintik, amely az évek során megy végbe, az érintett behozatal árcsökkenése ennek éppen az ellenkezőjét mutatta: hirtelen és jelentős volt, mivel az árak 2000 és 2003 között évente átlagosan 15 %-kal csökkentek, még ha ebben az időszakban a nyár során a kereslet kifejezetten magas is volt. |
| --- | --- |

(69)

Noha árcsökkenésre lehet számítani, amikor egy termék elér egy bizonyos érettséget, mindenesetre hangsúlyozni kell, hogy míg az érettséget a közhasználatban inkább zökkenőmentes, folyamatosan és szabályszerűen lezajló folyamatnak tekintik, amely az évek során megy végbe, az érintett behozatal árcsökkenése ennek éppen az ellenkezőjét mutatta: hirtelen és jelentős volt, mivel az árak 2000 és 2003 között évente átlagosan 15 %-kal csökkentek, még ha ebben az időszakban a nyár során a kereslet kifejezetten magas is volt.

| (70) | Ráadásul, a fent említett kérelem alapján, a közösségi gazdasági ágazat által az árak tekintetében elszenvedett kárt okozhatta volna az érintett időszak során éretté váló közösségi piac rendes fejlődése. Ez azt jelentené, hogy a közösségi gazdasági ágazat árainak 8 %-os csökkenése 2000 és a VI-KNK között, illetőleg 12 %-os csökkenésük 2000 és a VI-USA között megfelelne a termék életciklusa tekintetében az árak „rendes” fejlődésének. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy az érintett importárak 40 %-kal csökkentek 2000 és a vizsgálati időszakok között, ami egyértelműen sokkal több, mint a várt „rendes” – kizárólag a piac érésének betudható – árcsökkenés. Következésképpen, még ha a piac érése korlátozott mértékben hozzá is járult esetleg az árak fejlődéséhez, ez természetesen nem magyarázhatja meg sem az érintett behozatal jelentős árcsökkenését 2000 és a vizsgálati időszakok között, sem pedig a közösségi gazdasági ágazat emiatt elszenvedett kárát. |
| --- | --- |

(70)

Ráadásul, a fent említett kérelem alapján, a közösségi gazdasági ágazat által az árak tekintetében elszenvedett kárt okozhatta volna az érintett időszak során éretté váló közösségi piac rendes fejlődése. Ez azt jelentené, hogy a közösségi gazdasági ágazat árainak 8 %-os csökkenése 2000 és a VI-KNK között, illetőleg 12 %-os csökkenésük 2000 és a VI-USA között megfelelne a termék életciklusa tekintetében az árak „rendes” fejlődésének. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy az érintett importárak 40 %-kal csökkentek 2000 és a vizsgálati időszakok között, ami egyértelműen sokkal több, mint a várt „rendes” – kizárólag a piac érésének betudható – árcsökkenés. Következésképpen, még ha a piac érése korlátozott mértékben hozzá is járult esetleg az árak fejlődéséhez, ez természetesen nem magyarázhatja meg sem az érintett behozatal jelentős árcsökkenését 2000 és a vizsgálati időszakok között, sem pedig a közösségi gazdasági ágazat emiatt elszenvedett kárát.

| (71) | Négy együttműködő kínai exportőr azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat kivitele tekintetében néhány számadat hiányzott a kár elemzéséből, ennélfogva tehát nem lehet a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről teljes képet adni. |
| --- | --- |

(71)

Négy együttműködő kínai exportőr azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat kivitele tekintetében néhány számadat hiányzott a kár elemzéséből, ennélfogva tehát nem lehet a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről teljes képet adni.

| (72) | A nyereségesség tekintetében egy exportáló termelő azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt a kedvezőtlen hatást, amelyet a közösségi gazdasági ágazat USA-ba irányuló TCCA kivitele okozott. Emlékeztetni kell arra, hogy a kár vizsgálata a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon fennálló helyzetére irányul. Következésképpen, az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésében említett nyereségességi adatok csak a közösségi piacon megvalósult értékesítéseket érintik, és ennélfogva nem érinti őket semmiféle állítólagos, az USA- vagy bármely más exportpiacon elszenvedett veszteség. |
| --- | --- |

(72)

A nyereségesség tekintetében egy exportáló termelő azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt a kedvezőtlen hatást, amelyet a közösségi gazdasági ágazat USA-ba irányuló TCCA kivitele okozott. Emlékeztetni kell arra, hogy a kár vizsgálata a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon fennálló helyzetére irányul. Következésképpen, az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésében említett nyereségességi adatok csak a közösségi piacon megvalósult értékesítéseket érintik, és ennélfogva nem érinti őket semmiféle állítólagos, az USA- vagy bármely más exportpiacon elszenvedett veszteség.

| (73) | Néhány fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedését és nyereségességét érintő kedvezőtlen tendenciákat leginkább a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon kívülre irányuló kivitelének lehetett betudni. Erre tekintettel, amennyiben a közösségi gazdasági ágazat termékeit az USA piacára történő kivitel helyett az EK-piacon értékesítették volna, a közösségi gazdasági ágazat képes lett volna kielégíteni az EK-piacon keletkezett keresletet, hogy ezáltal piaci részesedését megtartsa, és jobb áron tudjon értékesíteni. |
| --- | --- |

(73)

Néhány fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedését és nyereségességét érintő kedvezőtlen tendenciákat leginkább a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon kívülre irányuló kivitelének lehetett betudni. Erre tekintettel, amennyiben a közösségi gazdasági ágazat termékeit az USA piacára történő kivitel helyett az EK-piacon értékesítették volna, a közösségi gazdasági ágazat képes lett volna kielégíteni az EK-piacon keletkezett keresletet, hogy ezáltal piaci részesedését megtartsa, és jobb áron tudjon értékesíteni.

| (74) | A vizsgálat azt mutatta ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat kivitele folyamatosan emelkedett 2000 óta, és a 2000. évi kevesebb mint 45 %-hoz képest az érintett termék teljes értékesítésének több mint 50 %-át képviselte a vizsgálati időszakok alatt. |
| --- | --- |

(74)

A vizsgálat azt mutatta ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat kivitele folyamatosan emelkedett 2000 óta, és a 2000. évi kevesebb mint 45 %-hoz képest az érintett termék teljes értékesítésének több mint 50 %-át képviselte a vizsgálati időszakok alatt.

| (75) | E tekintetben elsősorban azt kell megjegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci stratégiájának nem arra kell irányulnia, hogy a közösségi piacon fellépő keresletet az ártól függetlenül kielégítse, hanem az, hogy e piacon elfogadható áron a lehető legtöbbet értékesítsen. |
| --- | --- |

(75)

E tekintetben elsősorban azt kell megjegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci stratégiájának nem arra kell irányulnia, hogy a közösségi piacon fellépő keresletet az ártól függetlenül kielégítse, hanem az, hogy e piacon elfogadható áron a lehető legtöbbet értékesítsen.

| (76) | Másodsorban az USA-ba irányuló kivitel áraiból mint olyanokból nem lehet a kárra következtetni, mivel nem hasonlíthatók a közösségi piac áraihoz. Valójában azt találták, hogy az exportértékesítések és a közösségi gazdasági ágazat helyzetének semmiféle összekapcsolása nem bír jelentőséggel, mivel az exportértékesítések és a közösségi piacon megvalósult értékesítések nem hasonlíthatóak össze a termékválaszték, és ebből következően az árak tekintetében. |
| --- | --- |

(76)

Másodsorban az USA-ba irányuló kivitel áraiból mint olyanokból nem lehet a kárra következtetni, mivel nem hasonlíthatók a közösségi piac áraihoz. Valójában azt találták, hogy az exportértékesítések és a közösségi gazdasági ágazat helyzetének semmiféle összekapcsolása nem bír jelentőséggel, mivel az exportértékesítések és a közösségi piacon megvalósult értékesítések nem hasonlíthatóak össze a termékválaszték, és ebből következően az árak tekintetében.

| (77) | Az exportpiacon megvalósult értékesítések főleg a nagyzsákos kiszerelésben értékesített granulátumot érintik, amelynek ára sokkal alacsonyabb, mint a közösségi piacon leggyakrabban értékesített terméké, azaz a tablettáké. Az egymással nem egyeztetett számadatok között végzett egyszerű ár-összehasonlítás nem lenne tehát meggyőző. |
| --- | --- |

(77)

Az exportpiacon megvalósult értékesítések főleg a nagyzsákos kiszerelésben értékesített granulátumot érintik, amelynek ára sokkal alacsonyabb, mint a közösségi piacon leggyakrabban értékesített terméké, azaz a tablettáké. Az egymással nem egyeztetett számadatok között végzett egyszerű ár-összehasonlítás nem lenne tehát meggyőző.

| (78) | Harmadsorban meg kell jegyezni, hogy a közösségi piacon elért értékesítések több mint 80 %-a február és augusztus között valósult meg, míg az amerikai piacon az értékesítési időszak hosszabb, különösen a sok napsütéssel jellemezhető térségben. Következésképpen az USA irányába megvalósuló értékesítések addig a mértékig, ameddig a terméket a közösségi piac még elfogadható áron fel tudta volna venni, lehetővé tették a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy fokozott méretgazdaságosságot érjen el, valamint fenntartsa az árszintet a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(78)

Harmadsorban meg kell jegyezni, hogy a közösségi piacon elért értékesítések több mint 80 %-a február és augusztus között valósult meg, míg az amerikai piacon az értékesítési időszak hosszabb, különösen a sok napsütéssel jellemezhető térségben. Következésképpen az USA irányába megvalósuló értékesítések addig a mértékig, ameddig a terméket a közösségi piac még elfogadható áron fel tudta volna venni, lehetővé tették a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy fokozott méretgazdaságosságot érjen el, valamint fenntartsa az árszintet a közösségi piacon.

| (79) | Negyedszer, meg kell jegyezni, hogy az USA piaca a világ első piaca az uszodatechnikai felszerelések és vegyszerek terén. Ennélfogva tehát elengedhetetlen volt a közösségi gazdasági ágazat számára e fontos piacra kijutni, és ott helyzetét megőrizni annak érdekében, hogy változatossá tegye vásárlói körét, valamint hogy részt vegyen a legélénkebb piac fejlődésében. |
| --- | --- |

(79)

Negyedszer, meg kell jegyezni, hogy az USA piaca a világ első piaca az uszodatechnikai felszerelések és vegyszerek terén. Ennélfogva tehát elengedhetetlen volt a közösségi gazdasági ágazat számára e fontos piacra kijutni, és ott helyzetét megőrizni annak érdekében, hogy változatossá tegye vásárlói körét, valamint hogy részt vegyen a legélénkebb piac fejlődésében.

| (80) | Végezetül, nem találtak arra utaló bizonyítékot, hogy az amerikai piacon megvalósult ezen értékesítéseket helyettesíthették volna a közösségi piacon ugyanebben az időszakban jobb áron megvalósuló értékesítések, és hogy ezáltal a közösségi gazdasági ágazat saját magának okozott volna kárt. |
| --- | --- |

(80)

Végezetül, nem találtak arra utaló bizonyítékot, hogy az amerikai piacon megvalósult ezen értékesítéseket helyettesíthették volna a közösségi piacon ugyanebben az időszakban jobb áron megvalósuló értékesítések, és hogy ezáltal a közösségi gazdasági ágazat saját magának okozott volna kárt.

| (81) | A fentiek alapján a kérelmeket elutasították, és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (142)–(154) preambulumbekezdésében az egyéb tényezők hatásának tekintetében megfogalmazott következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(81)

A fentiek alapján a kérelmeket elutasították, és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (142)–(154) preambulumbekezdésében az egyéb tényezők hatásának tekintetében megfogalmazott következtetések megerősítést nyernek.

3.   AZ OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS

| (82) | A fenti megfontolások, valamint az ideiglenes rendelet (136)–(154) preambulumbekezdésében foglalt egyéb tényezők alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a KNK-ból és az USA-ból származó behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(82)

A fenti megfontolások, valamint az ideiglenes rendelet (136)–(154) preambulumbekezdésében foglalt egyéb tényezők alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a KNK-ból és az USA-ból származó behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében.

F.   A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT ÉRDEKE

| (83) | A közösségi gazdasági ágazat érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (160) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(83)

A közösségi gazdasági ágazat érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (160) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek.

2.   A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK ÉRDEKE

| (84) | Emlékeztetni kell arra, hogy a független importőrökkel való együttműködés nagyon alacsony szintű volt, amint az az ideiglenes rendelet (162) preambulumbekezdésében már említésre került. Továbbá egyetlen importőr sem tett észrevételt az ideiglenes megállapítások közzétételét követően. |
| --- | --- |

(84)

Emlékeztetni kell arra, hogy a független importőrökkel való együttműködés nagyon alacsony szintű volt, amint az az ideiglenes rendelet (162) preambulumbekezdésében már említésre került. Továbbá egyetlen importőr sem tett észrevételt az ideiglenes megállapítások közzétételét követően.

| (85) | E körülmények között, valamint a független importőrök érdeke tekintetében benyújtott vagy hozzáférhető további információ hiányában az ideiglenes rendelet (161)–(162) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(85)

E körülmények között, valamint a független importőrök érdeke tekintetében benyújtott vagy hozzáférhető további információ hiányában az ideiglenes rendelet (161)–(162) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek.

3.   A FELDOLGOZÓK ÉRDEKE

| (86) | A további vizsgálat kimutatta, hogy a feldolgozók helyzete igen változatos lehet a nyereségesség, valamint a TCCA-nak az előállítási költségükre gyakorolt hatása tekintetében. Ennélfogva, az ideiglenes rendelet (168) preambulumbekezdésében található feltételezés, mely szerint a TCCA a feldolgozó előállítási költségének több mint 40 %-át teszi ki, és hogy ez alacsony árrésű termék, további pontosításra szorul. Valójában az EK-piac egyik legfontosabb feldolgozójának telephelyén végzett további helyszíni ellenőrzés kimutatta, hogy az érintett termék a teljes előállítási költségének kevesebb mint 25 %-át képviselte, valamint hogy nyereségessége 8 % felett volt. |
| --- | --- |

(86)

A további vizsgálat kimutatta, hogy a feldolgozók helyzete igen változatos lehet a nyereségesség, valamint a TCCA-nak az előállítási költségükre gyakorolt hatása tekintetében. Ennélfogva, az ideiglenes rendelet (168) preambulumbekezdésében található feltételezés, mely szerint a TCCA a feldolgozó előállítási költségének több mint 40 %-át teszi ki, és hogy ez alacsony árrésű termék, további pontosításra szorul. Valójában az EK-piac egyik legfontosabb feldolgozójának telephelyén végzett további helyszíni ellenőrzés kimutatta, hogy az érintett termék a teljes előállítási költségének kevesebb mint 25 %-át képviselte, valamint hogy nyereségessége 8 % felett volt.

| (87) | Egy feldolgozó megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet azon értékelését, mely szerint a feldolgozók felfelé módosíthatták az áraikat, és így a költségemelkedés egy részét vásárlóikra háríthatták, hogy ezáltal az intézkedések hatása az értékesítési láncon keresztül enyhüljön. |
| --- | --- |

(87)

Egy feldolgozó megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet azon értékelését, mely szerint a feldolgozók felfelé módosíthatták az áraikat, és így a költségemelkedés egy részét vásárlóikra háríthatták, hogy ezáltal az intézkedések hatása az értékesítési láncon keresztül enyhüljön.

| (88) | E forgatókönyvet mindazonáltal legalább egy további feldolgozó is megerősítette, aki egyértelműen kijelentette, hogy mivel ideiglenes vámokat vetettek ki, a feldolgozók 15–25 %-kal (illetőleg átlagosan kilogrammonkénti 0,32 euróval) emelték fel áraikat a 2005-ös idényre vonatkozóan. Ezt egy további feldolgozó is megerősítette. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a feldolgozókat szerződésileg nem akadályozzák abban, hogy áraikat felemeljék, valamint hogy a 2006-os idényre vonatkozóan szerződéseikbe különleges záradékot foglaltak a dömpingellenes vámok lehetséges kivetésére tekintettel. E tényezők egyértelműen mutatják, hogy a feldolgozók már – legalábbis részben – óvintézkedéseket tettek annak érdekében, hogy a költségemelkedést az értékesítési láncra továbbhárítsák. |
| --- | --- |

(88)

E forgatókönyvet mindazonáltal legalább egy további feldolgozó is megerősítette, aki egyértelműen kijelentette, hogy mivel ideiglenes vámokat vetettek ki, a feldolgozók 15–25 %-kal (illetőleg átlagosan kilogrammonkénti 0,32 euróval) emelték fel áraikat a 2005-ös idényre vonatkozóan. Ezt egy további feldolgozó is megerősítette. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a feldolgozókat szerződésileg nem akadályozzák abban, hogy áraikat felemeljék, valamint hogy a 2006-os idényre vonatkozóan szerződéseikbe különleges záradékot foglaltak a dömpingellenes vámok lehetséges kivetésére tekintettel. E tényezők egyértelműen mutatják, hogy a feldolgozók már – legalábbis részben – óvintézkedéseket tettek annak érdekében, hogy a költségemelkedést az értékesítési láncra továbbhárítsák.

| (89) | Végezetül a vizsgálat kimutatta, hogy a nagykereskedők által a feldolgozók értékesítési áraihoz hozzáadott árrés jelentős mértékű lehet, azaz meghaladhatja a 40 %-ot, ez pedig igazolja a vámok által okozott költségemelkedés értékesítési láncra történő továbbhárításának lehetőségét. |
| --- | --- |

(89)

Végezetül a vizsgálat kimutatta, hogy a nagykereskedők által a feldolgozók értékesítési áraihoz hozzáadott árrés jelentős mértékű lehet, azaz meghaladhatja a 40 %-ot, ez pedig igazolja a vámok által okozott költségemelkedés értékesítési láncra történő továbbhárításának lehetőségét.

| (90) | Egy feldolgozó azt állította, hogy amennyiben a granulátum és tabletta alakú TCCA behozatalára egyetlen vámot vetnének ki, az arra késztetné az exportáló termelőket és közvetítőket, hogy közvetlenül tablettát importáljanak, és hogy ez kedvezőtlenül érintené a feldolgozási tevékenységet. Azt javasolták tehát, hogy magasabb vámot vessenek ki a tabletták behozatalára, mint a TCCA-granulátuméra. E feldolgozó szerint az ilyen különbségtétel lehetővé tenné, hogy védelmet nyújtsanak mind a közösségi gazdasági ágazat, mind pedig a feldolgozók számára. |
| --- | --- |

(90)

Egy feldolgozó azt állította, hogy amennyiben a granulátum és tabletta alakú TCCA behozatalára egyetlen vámot vetnének ki, az arra késztetné az exportáló termelőket és közvetítőket, hogy közvetlenül tablettát importáljanak, és hogy ez kedvezőtlenül érintené a feldolgozási tevékenységet. Azt javasolták tehát, hogy magasabb vámot vessenek ki a tabletták behozatalára, mint a TCCA-granulátuméra. E feldolgozó szerint az ilyen különbségtétel lehetővé tenné, hogy védelmet nyújtsanak mind a közösségi gazdasági ágazat, mind pedig a feldolgozók számára.

| (91) | Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az érintett terméket TCCA-ként és az abból előállított készítményekként határozták meg. Ez lehet granulátum, por vagy tabletta alakú, a klórtartalomra tekintet nélkül. Következésképpen, noha az összehasonlításokat az azonos jellemzőkkel – mint például alak és csomagolás – bíró termékek között végezték el, az érintett termékre alkalmazott így keletkezett vámot a TCCA behozatalára kell alkalmazni, bármilyen – azaz granulátum, por vagy tabletta – alakban jelenik is meg. Bármely más megközelítés azt vonná maga után, hogy a dömpingellenes vámokat arra használnák, hogy pótolják velük az európai feldolgozók és a kínai exportőrök előállítási költségei közötti különbséget, ami nyilvánvalóan nem célja a dömpingellenes intézkedéseknek. Végezetül meg kell említeni, hogy noha ugyanazt az érték szerinti vámot kell alkalmazni a granulátum és a tabletta alakú TCCA esetében is, ez szükségképpen ahhoz vezet majd, hogy nagyobb összegű vámot kell megfizetni a drágább termékek – mint például a tabletták – esetében. Ez részben kielégíthetné az e feldolgozó által tett kérelmet. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(91)

Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az érintett terméket TCCA-ként és az abból előállított készítményekként határozták meg. Ez lehet granulátum, por vagy tabletta alakú, a klórtartalomra tekintet nélkül. Következésképpen, noha az összehasonlításokat az azonos jellemzőkkel – mint például alak és csomagolás – bíró termékek között végezték el, az érintett termékre alkalmazott így keletkezett vámot a TCCA behozatalára kell alkalmazni, bármilyen – azaz granulátum, por vagy tabletta – alakban jelenik is meg. Bármely más megközelítés azt vonná maga után, hogy a dömpingellenes vámokat arra használnák, hogy pótolják velük az európai feldolgozók és a kínai exportőrök előállítási költségei közötti különbséget, ami nyilvánvalóan nem célja a dömpingellenes intézkedéseknek. Végezetül meg kell említeni, hogy noha ugyanazt az érték szerinti vámot kell alkalmazni a granulátum és a tabletta alakú TCCA esetében is, ez szükségképpen ahhoz vezet majd, hogy nagyobb összegű vámot kell megfizetni a drágább termékek – mint például a tabletták – esetében. Ez részben kielégíthetné az e feldolgozó által tett kérelmet. A kérelmet ezért elutasították.

| (92) | A fentiek alapján, valamint a közösségi feldolgozók érdeke tekintetében benyújtott egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (163)–(172) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(92)

A fentiek alapján, valamint a közösségi feldolgozók érdeke tekintetében benyújtott egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (163)–(172) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek.

4.   A FOGYASZTÓK ÉRDEKE

| (93) | Egy feldolgozó megismételte kérelmét, mely szerint semmiféle áremelkedés nem szolgálja majd a fogyasztók érdekeit. Mindazonáltal, amint azt az ideiglenes rendeletben megmagyarázták, az áremelkedések valószínűleg kis jelentőségűek, és így nem hatnak a fogyasztók választására. Ezt megerősítette egy feldolgozó, aki még azt is állította, hogy a végső felhasználónál tapasztalható hatás évi körülbelül 10 EUR, ami még kevesebb is, mint az ideiglenes rendeletben említett havi 2,5 EUR összegű, óvatos becslés. Az ilyen költségemelkedést nem lehet jelentősnek vagy olyan természetűnek tekinteni, amely arra ösztönzi a végső felhasználót, hogy alternatív termékek vásárlására váltson. |
| --- | --- |

(93)

Egy feldolgozó megismételte kérelmét, mely szerint semmiféle áremelkedés nem szolgálja majd a fogyasztók érdekeit. Mindazonáltal, amint azt az ideiglenes rendeletben megmagyarázták, az áremelkedések valószínűleg kis jelentőségűek, és így nem hatnak a fogyasztók választására. Ezt megerősítette egy feldolgozó, aki még azt is állította, hogy a végső felhasználónál tapasztalható hatás évi körülbelül 10 EUR, ami még kevesebb is, mint az ideiglenes rendeletben említett havi 2,5 EUR összegű, óvatos becslés. Az ilyen költségemelkedést nem lehet jelentősnek vagy olyan természetűnek tekinteni, amely arra ösztönzi a végső felhasználót, hogy alternatív termékek vásárlására váltson.

| (94) | Ráadásul a 10 eurós, becsült éves összeg csak az intézkedések feltételezett maximális hatását tükrözi, vagyis ha a vám teljes összegét áthárítanák a végső felhasználókra. Nem veszi továbbá figyelembe azt a tény sem, hogy a végleges intézkedések, legalábbis az USA-ból eredő behozatal esetében, alacsonyabbak, mint az ideiglenesen kivetettek. |
| --- | --- |

(94)

Ráadásul a 10 eurós, becsült éves összeg csak az intézkedések feltételezett maximális hatását tükrözi, vagyis ha a vám teljes összegét áthárítanák a végső felhasználókra. Nem veszi továbbá figyelembe azt a tény sem, hogy a végleges intézkedések, legalábbis az USA-ból eredő behozatal esetében, alacsonyabbak, mint az ideiglenesen kivetettek.

| (95) | A fentiek alapján, valamint a közösségi fogyasztók érdeke tekintetében benyújtott egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (173)–(177) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(95)

A fentiek alapján, valamint a közösségi fogyasztók érdeke tekintetében benyújtott egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (173)–(177) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek.

5.   A KÖZÖSSÉG ÉRDEKÉVEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉS

| (96) | Az ideiglenes rendeletben levont következtetések fényében és figyelembe véve a különféle felek beadványait, azt a következtetést vonták le, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek az érintett országokból származó TCCA dömpingelt behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések elrendelése ellen szólnának. |
| --- | --- |

(96)

Az ideiglenes rendeletben levont következtetések fényében és figyelembe véve a különféle felek beadványait, azt a következtetést vonták le, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek az érintett országokból származó TCCA dömpingelt behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések elrendelése ellen szólnának.

G.   A VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (97) | Az ideiglenes rendelet (179)–(183) preambulumbekezdésében kifejtett módszer alapján a bevezetni kívánt intézkedések szintjének megállapítása céljából kárelhárítási különbözetet számítottak ki. |
| --- | --- |

(97)

Az ideiglenes rendelet (179)–(183) preambulumbekezdésében kifejtett módszer alapján a bevezetni kívánt intézkedések szintjének megállapítása céljából kárelhárítási különbözetet számítottak ki.

| (98) | A kárkülönbözet kiszámításához az ideiglenes rendelet 10 %-ban határozta meg a közösségi gazdasági ágazat elvárható haszonkulcsának szintjét, ami óvatos becslésnek tekinthető, és amelyet dömpingelt behozatal hiányában ésszerűen el lehet érni. |
| --- | --- |

(98)

A kárkülönbözet kiszámításához az ideiglenes rendelet 10 %-ban határozta meg a közösségi gazdasági ágazat elvárható haszonkulcsának szintjét, ami óvatos becslésnek tekinthető, és amelyet dömpingelt behozatal hiányában ésszerűen el lehet érni.

| (99) | Számos érdekelt fél állította, hogy a 10 %-os haszon nem helyénvaló a TCCA-üzletág számára, és hogy a haszonnak inkább 5 % alatt kellene lennie. Mindazonáltal, amint az az ideiglenes rendelet (181) preambulumbekezdésében említésre került, a közösségi gazdasági ágazat haszonszintje jelentősen növekedni kezdett a Közösségbe irányuló érintett behozatal előtt. Valójában a 2000-ben és 2001-ben elért szint azt mutatja, hogy dömping hiányában ésszerűen 10 %-os haszonra lehet számítani. A kérelmeket ennek következtében elutasították. |
| --- | --- |

(99)

Számos érdekelt fél állította, hogy a 10 %-os haszon nem helyénvaló a TCCA-üzletág számára, és hogy a haszonnak inkább 5 % alatt kellene lennie. Mindazonáltal, amint az az ideiglenes rendelet (181) preambulumbekezdésében említésre került, a közösségi gazdasági ágazat haszonszintje jelentősen növekedni kezdett a Közösségbe irányuló érintett behozatal előtt. Valójában a 2000-ben és 2001-ben elért szint azt mutatja, hogy dömping hiányában ésszerűen 10 %-os haszonra lehet számítani. A kérelmeket ennek következtében elutasították.

| (100) | A kérdéssel kapcsolatos új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (179)–(183) preambulumbekezdésében meghatározott számítási mód megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(100)

A kérdéssel kapcsolatos új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (179)–(183) preambulumbekezdésében meghatározott számítási mód megerősítést nyer.

1.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

| (101) | Az eddigiek fényében és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó behozatal esetében számított dömpingkülönbözet szintjén, valamint az USA-ból származó behozatal esetében számított kárkülönbözet szintjén. |
| --- | --- |

(101)

Az eddigiek fényében és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó behozatal esetében számított dömpingkülönbözet szintjén, valamint az USA-ból származó behozatal esetében számított kárkülönbözet szintjén.

| (102) | A fentiek alapján, mivel a kárkülönbözetek a dömpingkülönbözeteknél minden esetben magasabbak voltak a KNK tekintetében, és alacsonyabbak az USA tekintetében, a végleges vámok a következők:







  Ország | Vállalat | Dömpingellenes vámtétel |
| --- | --- | --- | --- |
| KNK | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 14,1 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % |
| Az összes többi vállalat | 42,6 % |
| USA | Biolab Inc. | 7,4 % |
| Clearon Inc. | 8,1 % |
| Az összes többi vállalat | 25,0 % |

(102)

A fentiek alapján, mivel a kárkülönbözetek a dömpingkülönbözeteknél minden esetben magasabbak voltak a KNK tekintetében, és alacsonyabbak az USA tekintetében, a végleges vámok a következők:

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vámtétel

KNK

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

8,1 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

7,3 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

14,1 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

40,5 %

Az összes többi vállalat

42,6 %

USA

Biolab Inc.

7,4 %

Clearon Inc.

8,1 %

Az összes többi vállalat

25,0 %

| (103) | Az e rendeletben megadott egyéni dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a vizsgálat során az e társaságok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. E vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennek megfelelően kizárólag az érintett országból származó termékeknek a név szerint említett vállalatok által előállított behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten név és cím szerint meg nem említett bármely más vállalat – beleértve a megnevezett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által előállított importált termékek nem részesülhetnek ezekben a vámtételekben, és azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(103)

Az e rendeletben megadott egyéni dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a vizsgálat során az e társaságok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. E vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennek megfelelően kizárólag az érintett országból származó termékeknek a név szerint említett vállalatok által előállított behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten név és cím szerint meg nem említett bármely más vállalat – beleértve a megnevezett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által előállított importált termékek nem részesülhetnek ezekben a vámtételekben, és azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik.

| (104) | Az ezen egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogi személy névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egység létrehozását követően) késedelem nélkül a Bizottsághoz (3) kell intézni, és csatolni kell hozzá minden vonatkozó információt, különösen a vállalat termeléssel, belföldi vagy exportértékesítéssel kapcsolatos tevékenységeire vonatkozó azon információkat, amelyek kapcsolatba hozhatók például a névváltozással, illetve a termelési vagy értékesítési egységek adott változásával. Szükség esetén a rendeletet az egyéni vámtételekből részesülő vállalatok jegyzékének frissítésével megfelelőképpen módosítják majd. |
| --- | --- |

(104)

Az ezen egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogi személy névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egység létrehozását követően) késedelem nélkül a Bizottsághoz (3) kell intézni, és csatolni kell hozzá minden vonatkozó információt, különösen a vállalat termeléssel, belföldi vagy exportértékesítéssel kapcsolatos tevékenységeire vonatkozó azon információkat, amelyek kapcsolatba hozhatók például a névváltozással, illetve a termelési vagy értékesítési egységek adott változásával. Szükség esetén a rendeletet az egyéni vámtételekből részesülő vállalatok jegyzékének frissítésével megfelelőképpen módosítják majd.

| (105) | Annak érdekében, hogy a lehető legkisebb mértékre szorítsák a vámok összege közötti jelentős különbségek miatti kijátszás kockázatát, ebben az esetben különleges intézkedések elrendelését tartják szükségesnek a célból, hogy biztosítsák a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazását. E különleges intézkedések magukban foglalják: |
| --- | --- |

(105)

Annak érdekében, hogy a lehető legkisebb mértékre szorítsák a vámok összege közötti jelentős különbségek miatti kijátszás kockázatát, ebben az esetben különleges intézkedések elrendelését tartják szükségesnek a célból, hogy biztosítsák a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazását. E különleges intézkedések magukban foglalják:

| (106) | A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Csakis az ilyen számlával kísért behozatalt lehet a kérdéses termelő alkalmazandó TARIC kiegészítő kódja alatt bejelenteni. A nem ilyen számlával kísért behozatal az összes többi vállalat esetében alkalmazandó maradék dömpingellenes vám hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(106)

A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Csakis az ilyen számlával kísért behozatalt lehet a kérdéses termelő alkalmazandó TARIC kiegészítő kódja alatt bejelenteni. A nem ilyen számlával kísért behozatal az összes többi vállalat esetében alkalmazandó maradék dömpingellenes vám hatálya alá tartozik.

| (107) | Az érintett vállalatokat továbbá felkérték, hogy nyújtsanak be rendszeres jelentéseket a Bizottságnak annak érdekében, hogy az érintett termék Közösségbe irányuló értékesítéseit ezután is megfelelően figyelemmel kísérhessék. Amennyiben nem nyújtják be a jelentéseket, vagy a jelentések elemzése azt mutatja, hogy az intézkedések nem voltak megfelelőek a káros dömping hatásainak kiküszöbölésére, a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően időközi felülvizsgálatot kezdeményezhet. E felülvizsgálat többek között kiterjedhet az egyéni vámtételek eltörlése szükségességének, és ebből eredően az országos vám kivetésének vizsgálatára. |
| --- | --- |

(107)

Az érintett vállalatokat továbbá felkérték, hogy nyújtsanak be rendszeres jelentéseket a Bizottságnak annak érdekében, hogy az érintett termék Közösségbe irányuló értékesítéseit ezután is megfelelően figyelemmel kísérhessék. Amennyiben nem nyújtják be a jelentéseket, vagy a jelentések elemzése azt mutatja, hogy az intézkedések nem voltak megfelelőek a káros dömping hatásainak kiküszöbölésére, a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően időközi felülvizsgálatot kezdeményezhet. E felülvizsgálat többek között kiterjedhet az egyéni vámtételek eltörlése szükségességének, és ebből eredően az országos vám kivetésének vizsgálatára.

2.   AZ IDEIGLENES VÁMOK BESZEDÉSE

| (108) | Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár súlyosságát, szükségesnek ítélték az 538/2005/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegek beszedését a véglegesen kivetett vám mértékében. Amennyiben a végleges vámok magasabbak az ideiglenes vámoknál, csak az ideiglenes vámok szintjén biztosított összegeket kell véglegesen beszedni. A dömpingellenes vámok végleges tétele felett biztosított összegeket fel kell szabadítani, |
| --- | --- |

(108)

Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár súlyosságát, szükségesnek ítélték az 538/2005/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegek beszedését a véglegesen kivetett vám mértékében. Amennyiben a végleges vámok magasabbak az ideiglenes vámoknál, csak az ideiglenes vámok szintjén biztosított összegeket kell véglegesen beszedni. A dömpingellenes vámok végleges tétele felett biztosított összegeket fel kell szabadítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból és az Amerikai Egyesült Államokból származó, az ex 2933 69 80 és ex 3808 40 20 KN-kód (2933698070 és 3808402020 TARIC-kód) alá eső triklorocianursav és az abból előállított készítmények, nemzetközi szabadnevén (INN) szimklozén behozatalára.

(2)   Az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó ára esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vámtétel | TARIC kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| KNK | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 14,1 % | A629 |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |
| Az összes többi vállalat | 42,6 % | A999 |
| USA | Biolab Inc. | 7,4 % | A594 |
| Clearon Inc. | 8,1 % | A596 |
| Az összes többi vállalat | 25,0 % | A999 |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vámtétel

TARIC kiegészítő kód

KNK

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

8,1 %

A604

Puyang Cleanway Chemicals Limited

7,3 %

A628

Heze Huayi Chemical Co. Limited

14,1 %

A629

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

40,5 %

A627

Az összes többi vállalat

42,6 %

A999

USA

Biolab Inc.

7,4 %

A594

Clearon Inc.

8,1 %

A596

Az összes többi vállalat

25,0 %

A999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtétel alkalmazása annak feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak bemutatnak egy olyan érvényes kereskedelmi számlát, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Kínai Népköztársaságból és az Amerikai Egyesült Államokból származó, az ex 2933 69 80 és ex 3808 40 20 KN-kód (2933698070 és 3808402020 TARIC-kód) alá eső triklorocianursav és az abból előállított készítmények, nemzetközi szabadnevén (INN) szimklozén behozatalára vonatkozó 538/2005/EK bizottsági rendeletnek megfelelő ideiglenes dömpingellenes vámok útján biztosított összegeket véglegesen be kell szedni az e rendeletben véglegesen meghatározott tétel mértékében. A dömpingellenes vámok végleges tétele felett biztosított összegeket felszabadítják.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2005. október 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. ALEXANDER

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 89., 2005.4.8., 4. o.

2

(3)  Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóság B Igazgatóság Iroda: J-79 5/16 B-1049 Brüsszel.

3

---

MELLÉKLET

A rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell a vállalat egy tisztviselőjének aláírásával ellátott nyilatkozatot, a következő formában:

| 1. | a kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása; |
| --- | --- |

1.

a kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása;

| 2. | a következő nyilatkozattal: „Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített [mennyiség] triklorocianursavat a [vállalat neve és címe] [TARIC kiegészítő kód] állította elő [ország]-ban/ben. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

a következő nyilatkozattal: „Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített [mennyiség] triklorocianursavat a [vállalat neve és címe] [TARIC kiegészítő kód] állította elő [ország]-ban/ben. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

Dátum és aláírás.

---

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/13

---

A BIZOTTSÁG 1632/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 7-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 6-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. október 6-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 47,4 |
| 096 | 34,2 |
| 999 | 40,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 76,3 |
| 999 | 76,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 71,6 |
| 388 | 62,7 |
| 524 | 67,9 |
| 528 | 62,6 |
| 999 | 66,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 86,2 |
| 388 | 79,9 |
| 624 | 163,0 |
| 999 | 109,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,8 |
| 400 | 80,1 |
| 508 | 26,4 |
| 512 | 78,3 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 43,8 |
| 800 | 164,2 |
| 804 | 82,0 |
| 999 | 75,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,8 |
| 388 | 58,4 |
| 720 | 84,3 |
| 999 | 77,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

47,4

096

34,2

999

40,8

0707 00 05

052

76,3

999

76,3

0709 90 70

052

101,8

999

101,8

0805 50 10

052

71,6

388

62,7

524

67,9

528

62,6

999

66,2

0806 10 10

052

86,2

388

79,9

624

163,0

999

109,7

0808 10 80

388

84,8

400

80,1

508

26,4

512

78,3

528

45,5

720

43,8

800

164,2

804

82,0

999

75,6

0808 20 50

052

90,8

388

58,4

720

84,3

999

77,8

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/15

---

A BIZOTTSÁG 1633/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó, 1591/2005/EK rendelettel megállapított export-visszatérítések módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A feldolgozatlan fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítést az 1591/2005/EK bizottsági rendelet (2) állapította meg. |
| --- | --- |

(1)

A feldolgozatlan fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítést az 1591/2005/EK bizottsági rendelet (2) állapította meg.

| (2) | Tekintettel arra, hogy a jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló adatok eltérnek az 1591/2005/EK rendelet elfogadásakor meglévő adatoktól, módosítani szükséges ezeket a visszatérítéseket, |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel arra, hogy a jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló adatok eltérnek az 1591/2005/EK rendelet elfogadásakor meglévő adatoktól, módosítani szükséges ezeket a visszatérítéseket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1260/2001/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, feldolgozás nélkül exportált, nem denaturált termékekre vonatkozó, 1591/2005/EK rendeletben rögzített export-visszatérítések módosulnak, és a jelen rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 7-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 6-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 254., 2005.9.29., 41. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2005. OKTÓBER 7-I FELDOLGOZATLAN FEHÉR CUKOR ÉS NYERSCUKOR UTÁN JÁRÓ EXPORT-VISSZATÉRÍTÉSEK (1)

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,82 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,82 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,77 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,77 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3744 |
| NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.
  A numerikus rendeltetésihely-kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.
  Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  S00 | : | minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján meghatározott Koszovót) és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.). |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,82 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,82 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,77

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,77

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3744

NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A numerikus rendeltetésihely-kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.

Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:

S00

:

minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján meghatározott Koszovót) és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.).

---

(1)  Az ebben a mellékletben meghatározott vámtételek 2005. februar 1-től nem alkalmazandóak, összhangban az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodást a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás megkötéséről sźoló, 2004. december 22-i 2005/45/EK tanácsi határozattal (HL L 23., 2005.1.26., 17. o.).

(2)  Ezt az összeget a 92 %-os hozamú nyerscukorra kell alkalmazni. Ha az exportált nyerscukor hozama eltér a 92 %-tól, akkor az alkalmazandó visszatérítés összegét az 1260/2001/EK rendelet 28. cikke (4) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően kell kiszámítani.

---

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/17

---

A BIZOTTSÁG 1634/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 8. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/2006-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2005. július 15-i 1138/2005/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/2006-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2005. július 15-i 1138/2005/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni.

| (2) | Az 1138/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését. |
| --- | --- |

(2)

Az 1138/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1138/2005/EK rendelet alapján lefolytatott, fehér cukor kivitelére vonatkozó 8. részleges pályázati eljárás esetében alkalmazandó maximális export-visszatérítés 40,171 EUR/100 kg-ban kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 7-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 6-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 185., 2005.7.16., 3. o.

2

---

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/18

---

A BIZOTTSÁG 1635/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

a Lengyelország lobogója alatt a 22–24 alkörzetben közlekedő hajóknak a heringre vonatkozó halászati tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő 2005-re. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő 2005-re.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2005-re kitűzött kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2005-re kitűzött kvótát.

| (3) | Ezért szükséges az ezen állomány halászatának megtiltása, valamint annak a fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása, |
| --- | --- |

(3)

Ezért szükséges az ezen állomány halászatának megtiltása, valamint annak a fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében említett tagállam számára 2005-re kitűzött, a mellékletben említett állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

A mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajóknak az e rendelet mellékletében említett állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. Az e halászhajók által az ezen időpont után kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 6-án.

a Bizottság részéről

Jörgen HOLMQUIST

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o. A legutóbb az 1300/2005/EK rendelettel (HL L 207., 2005.8.10., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Tagállam | Lengyelország |
| --- | --- |
| Állomány | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| Faj | Hering (Clupea harengus) |
| Övezet | 22–24. alkörzet |
| Időpont | 2005. szeptember 23. |

Tagállam

Lengyelország

Állomány

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Faj

Hering (Clupea harengus)

Övezet

22–24. alkörzet

Időpont

2005. szeptember 23.

---

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/20

---

A BIZOTTSÁG 1636/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1763/2004/EK tanácsi rendelet hetedik módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2004. október 11-i 1763/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1763/2004/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, akiknek pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait az említett rendelet értelmében befagyasztják. |
| --- | --- |

(1)

Az 1763/2004/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, akiknek pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait az említett rendelet értelmében befagyasztják.

| (2) | A Bizottság jogosult arra, hogy – figyelembe véve a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló, 2004. október 11-i 2004/694/KKBP tanácsi közös álláspont (2) végrehajtásáról szóló tanácsi határozatokat – módosítsa e mellékletet. A 2005/689/KKBP tanácsi közös álláspont (3) kibővíti és végrehajtja ezt a közös álláspontot. Az 1763/2004/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság jogosult arra, hogy – figyelembe véve a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló, 2004. október 11-i 2004/694/KKBP tanácsi közös álláspont (2) végrehajtásáról szóló tanácsi határozatokat – módosítsa e mellékletet. A 2005/689/KKBP tanácsi közös álláspont (3) kibővíti és végrehajtja ezt a közös álláspontot. Az 1763/2004/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1763/2004/EGK rendelet I. melléklete ezennel e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 6-án.

a Bizottság részéről

Eneko LANDÁBURU

külkapcsolatokért felelős főigazgató

---

(1)  HL L 315., 2004.10.14., 14. o. A legutóbb az 1208/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 197., 2005.7.28., 19. o) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 315., 2004.10.14., 52. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 29. oldalát.

3

---

MELLÉKLET

Az 1763/2004/EK rendelet I. mellékletében a következő személyt törölni kell:

„Sredoje LUKIC. Születési idő: 1961.4.5. Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: a) boszniai és hercegovinai, b) esetleg szerbiai és montenegrói.”

---

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/22

---

A BIZOTTSÁG 1637/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

a borágazat termékeire vonatkozó kiviteli engedélyek kiállításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az 1493/1999/EK tanácsi rendeletnek a szőlő- és borágazati termékek harmadik országokkal való kereskedelme tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról szóló, 2001. április 24-i 883/2001/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére és 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (2) 63. cikke (7) bekezdése az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásainak keretében megkötött, a mezőgazdaságra vonatkozó megállapodásban rögzített mennyiségi korlátok és kiadások keretei közé korlátozta a borágazat termékeire nyújtott export-visszatérítések odaítélését. |
| --- | --- |

(1)

A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (2) 63. cikke (7) bekezdése az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásainak keretében megkötött, a mezőgazdaságra vonatkozó megállapodásban rögzített mennyiségi korlátok és kiadások keretei közé korlátozta a borágazat termékeire nyújtott export-visszatérítések odaítélését.

| (2) | A 883/2001/EK rendelet 9. cikke megállapítja azokat a körülményeket, amelyek különleges intézkedések meghozatalára jogosítják fel a Bizottságot az e megállapodás keretében előírt mennyiség és a rendelkezésre álló költségvetés meghaladásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A 883/2001/EK rendelet 9. cikke megállapítja azokat a körülményeket, amelyek különleges intézkedések meghozatalára jogosítják fel a Bizottságot az e megállapodás keretében előírt mennyiség és a rendelkezésre álló költségvetés meghaladásának elkerülése érdekében.

| (3) | A 2005. október 5-ig a kiviteli engedélyek iránti kérelmekkel kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a 2005. november 15-ig tartó időszakra, a 883/2001/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdésében említett, 1. Afrika rendeltetési zónára vonatkozóan fennáll a veszélye a még rendelkezésre álló mennyiség túllépésének, amennyiben korlátozások nélkül állítanak ki a visszatérítést előre rögzítő kiviteli engedélyeket. Ezért következésképpen meg kell határozni egy százalékos együtthatót a 2005. szeptember 28. és október 4. között benyújtott igények elfogadására, és 2005. november 16-ig fel kell függeszteni az e zónára vonatkozóan igényelt engedélyek kiállítását, valamint az új engedélyek benyújtását, |
| --- | --- |

(3)

A 2005. október 5-ig a kiviteli engedélyek iránti kérelmekkel kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a 2005. november 15-ig tartó időszakra, a 883/2001/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdésében említett, 1. Afrika rendeltetési zónára vonatkozóan fennáll a veszélye a még rendelkezésre álló mennyiség túllépésének, amennyiben korlátozások nélkül állítanak ki a visszatérítést előre rögzítő kiviteli engedélyeket. Ezért következésképpen meg kell határozni egy százalékos együtthatót a 2005. szeptember 28. és október 4. között benyújtott igények elfogadására, és 2005. november 16-ig fel kell függeszteni az e zónára vonatkozóan igényelt engedélyek kiállítását, valamint az új engedélyek benyújtását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A borágazat termékeire vonatkozóan a 883/2001/EK rendelet alapján 2005. szeptember 28. és október 4. között igényelt, a visszatérítést előzetesen rögzítő kiviteli engedély iránti kérelmek az 1. Afrika zónára vonatkozóan a kérelmezett mennyiség 37,61 %–ában kerülnek elfogadásra.

(2)   A borágazat (1) bekezdésben említett termékei tekintetében a kiviteli engedélyek kibocsátása a 2005. október 5-től benyújtott kérelmek alapján, valamint 2005. október 7-től a kiviteli engedélyek iránti kérelmek benyújtása az 1. Afrika zóna vonatkozásában 2005. november 16-ig felfüggesztésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 7-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 6-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 128., 2001.5.10., 1. o. A legutóbb a 908/2004/EK rendelettel (HL L 163., 2004.4.30., 56. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1188/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 193., 2005.7.23., 24. o.) módosított rendelet.

2

---

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/23

---

A BIZOTTSÁG 1638/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának.

| (3) | A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre. |
| --- | --- |

(3)

A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre.

| (4) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(4)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint.

| (5) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (6) | Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkének a), b) és c) pontjában említett, változatlan állapotú termékek – a maláta kivételével – export-visszatérítései a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 7-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 6-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. október 6-i, a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló rendeletéhez

| A termékek kódja | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,24 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,44 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 8,72 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,16 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.







  C01 | : | Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével. |

A termékek kódja

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

10,96

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,24

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,44

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

8,72

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,16

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

C01

:

Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével.

---

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/25

---

A BIZOTTSÁG 1639/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest. |
| --- | --- |

(2)

A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest.

| (3) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1058/2005/EK rendeletben közzétett, az árpa export-visszatérítésére vonatkozó pályázati felhívásra válaszul beérkezett, 2005. szeptember 30. és október 6. között értesített pályázatokkal kapcsolatban semmilyen intézkedést nem kell tenni.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 7-én lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 6-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 12. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.7., 50. o.) rendelet.

3

---

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/26

---

A BIZOTTSÁG 1640/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a zab exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazása egyes részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a zabot érintő, Finnországban és Svédországban a 2005/2006-ös gazdasági évre foganatosítandó különleges intervenciós intézkedésről szóló, 2005. szeptember 2-i 1438/2005/EK bizottsági rendeletre (3),

mivel:

| (1) | Az 1438/2005/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1438/2005/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre.

| (2) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése indokolt. |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése indokolt.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2005. szeptember 30. és október 6. között benyújtott ajánlatok tekintetében a zab maximális export-visszatérítése 23,89 EUR/t-ban kerül rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 7-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 6-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19, 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 228., 2005.9.3., 5. o.

3

---

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/27

---

A BIZOTTSÁG 1641/2005/EK RENDELETE

(2005. október 6.)

az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű.

| (3) | A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. szeptember 30. és október 6. között meghirdetett pályázatok esetében, az 1059/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az közönséges búza maximális export-visszatérítése 8,00 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 7-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 6-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A 1154/2005/EK rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 15. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/28

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. október 3.)

a Régiók Bizottsága egy póttagjának kinevezéséről

(2005/688/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,

tekintettel a holland kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2002. január 22-én elfogadta a Régiók Bizottsága teljes jogú tagjainak és póttagjainak a 2002. január 26-tól 2006. január 25-ig terjedő időszakra történő kinevezéséről szóló 2002/60/EK határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2002. január 22-én elfogadta a Régiók Bizottsága teljes jogú tagjainak és póttagjainak a 2002. január 26-tól 2006. január 25-ig terjedő időszakra történő kinevezéséről szóló 2002/60/EK határozatot (1).

| (2) | G.B.M. LEERS lemondását követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt, |
| --- | --- |

(2)

G.B.M. LEERS lemondását követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács a Régiók Bizottsága tagjának a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2006. január 25-ig a következő személyt nevezi ki

póttagként:

C.H.J. LAMERS

Burgemeester van Houten

G.B.M. LEERS helyére.

2. cikk

E határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2005. október 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. ALEXANDER

---

(1)  HL L 24., 2002.1.26., 38. o.

1

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 7.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/29

---

A TANÁCS 2005/689/KKBP KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

(2005. október 6.)

a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 15. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2004. október 11-én – Radovan KARADZIC, Ratko MLADIC és Ante GOTOVINA összes pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztása céljából – elfogadta a 2004/694/KKBP közös álláspontot (1). A 2004/767/KKBP tanácsi határozat (2) ezen intézkedéseket kiterjesztette minden olyan személyre, aki ellen háborús bűnök miatt az ICTY nyilvánosan vádat emelt és aki nem áll a törvényszék őrizete alatt. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2004. október 11-én – Radovan KARADZIC, Ratko MLADIC és Ante GOTOVINA összes pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztása céljából – elfogadta a 2004/694/KKBP közös álláspontot (1). A 2004/767/KKBP tanácsi határozat (2) ezen intézkedéseket kiterjesztette minden olyan személyre, aki ellen háborús bűnök miatt az ICTY nyilvánosan vádat emelt és aki nem áll a törvényszék őrizete alatt.

| (2) | A 2004/694/KKBP közös álláspontot 2005. október 11-ig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/694/KKBP közös álláspontot 2005. október 11-ig kell alkalmazni.

| (3) | A Tanács szükségesnek ítéli a 2004/694/KKBP közös álláspont újabb 12 hónapos időtartamra történő megújítását. Az említett közös álláspont mellékletében szereplő jegyzéket ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács szükségesnek ítéli a 2004/694/KKBP közös álláspont újabb 12 hónapos időtartamra történő megújítását. Az említett közös álláspont mellékletében szereplő jegyzéket ki kell igazítani.

| (4) | Sredoje LUKIC-nak a nemzetközi büntetőtörvényszék őrizetbe vételre szolgáló intézményeibe szállítását követően a nevét törölni kell a közös álláspont mellékletében szereplő jegyzékből. |
| --- | --- |

(4)

Sredoje LUKIC-nak a nemzetközi büntetőtörvényszék őrizetbe vételre szolgáló intézményeibe szállítását követően a nevét törölni kell a közös álláspont mellékletében szereplő jegyzékből.

| (5) | Ezen intézkedések végrehajtásához közösségi fellépés szükséges, |
| --- | --- |

(5)

Ezen intézkedések végrehajtásához közösségi fellépés szükséges,

ELFOGADTA EZT A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT:

1. cikk

A 2004/694/KKBP közös álláspont további 12 hónappal meghosszabbodik.

2. cikk

A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében meghatározott személyek jegyzékének helyébe az e közös álláspont mellékletében meghatározott jegyzék lép.

3. cikk

Ez a közös álláspont 2005. október 11-én lép hatályba. A közös álláspontot folyamatosan felül kell vizsgálni. Amennyiben a Tanács megítélése szerint a céljait nem sikerült megvalósítani, úgy megfelelően meg kell hosszabbítani, vagy módosítani kell.

4. cikk

Ezt a közös álláspontot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 2005. október 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. DARLING

---

(1)  HL L 315., 2004.10.14., 52. o. A legutóbb 2005/426/KKBP határozattal (HL L 144., 2005.6.8., 52. o.) módosított közös álláspont.

1

(2)  HL L 339., 2004.11.16., 16. o.

2

---

MELLÉKLET

„Név: DJORDJEVIC Vlastimir

Születési idő: 1948

Születési hely: Vladicin Han, Szerbia és Montenegró

Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

Név: GOTOVINA Ante

Születési idő: 1955.10.12.

Születési hely: Pasman szigete, Zadar járás, Horvát Köztársaság

Állampolgárság: horvát-francia

Név: HADZIC Goran

Születési idő: 1958.9.7.

Születési hely: Vinkovci, Horvát Köztársaság

Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

Név: KARADZIC Radovan

Születési idő: 1945.6.19.

Születési hely: Petnjica, Savnik, Montenegró, Szerbia és Montenegró

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

Név: LUKIC Milan

Születési idő: 1967.9.6.

Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

Esetleg szerbiai és montenegrói

Név: MLADIC Ratko

Születési idő: 1942.3.12.

Születési hely: Bozanovici, Kalinovik járás, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

esetleg szerbiai és montenegrói

Név: TOLIMIR Zdravko

Születési idő: 1948.11.27.

Születési hely:

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

Név: ZELENOVIC Dragan

Születési idő: 1961.2.12.

Születési hely: Foca, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

Név: ZUPLJANIN Stojan

Születési idő: 1951.9.22.

Születési hely: Kotor Varos, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai”

---