# Eiropas Savienības L 199/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 199 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 29. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 199

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 29. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1212/2005 (2005. gada 25. jūlijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 28 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1214/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru labo grieķu, holandiešu, latviešu, igauņu, itāļu, lietuviešu, portugāļu, somu, spāņu un zviedru valodas redakcijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 par ražošanas kompensācijām labības nozarē | 30 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1215/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1990/2004, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus vīna nozarē sakarā ar Ungārijas pievienošanos Eiropas Savienībai | 31 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1216/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu | 32 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1217/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Lēmumā 2003/286/EK paredzēto importa tarifu kvotu konkrētiem dzīviem Bulgārijas izcelsmes liellopiem | 33 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1218/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Regulā (EK) Nr. 1182/2005 paredzēto importa tarifu kvotu Šveices izcelsmes dzīviem liellopiem, kuru svars pārsniedz 160 kg | 39 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1219/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem | 45 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1220/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1279/98 attiecībā uz dažām Bulgārijas izcelsmes liellopu un teļa gaļas produktu tarifu kvotām | 47 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1221/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 51 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1222/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 54 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1223/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 58 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1224/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas | 60 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1225/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004 | 68 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1226/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004 | 70 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1227/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 29. jūlijā | 71 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1228/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes | 73 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1229/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas attiecībā uz turpmāk neapstrādātiem sīrupiem un dažiem citiem cukura nozares produktiem | 75 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1230/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 33. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004 | 78 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1231/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 1. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1138/2005 | 79 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1232/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 868/2005 minētajā uzaicinājumā uz konkursu | 80 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1233/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā | 81 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1234/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs | 82 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1235/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka miežu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā | 83 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1212/2005 (2005. gada 25. jūlijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

28

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1214/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru labo grieķu, holandiešu, latviešu, igauņu, itāļu, lietuviešu, portugāļu, somu, spāņu un zviedru valodas redakcijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 par ražošanas kompensācijām labības nozarē

30

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1215/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1990/2004, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus vīna nozarē sakarā ar Ungārijas pievienošanos Eiropas Savienībai

31

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1216/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu

32

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1217/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Lēmumā 2003/286/EK paredzēto importa tarifu kvotu konkrētiem dzīviem Bulgārijas izcelsmes liellopiem

33

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1218/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Regulā (EK) Nr. 1182/2005 paredzēto importa tarifu kvotu Šveices izcelsmes dzīviem liellopiem, kuru svars pārsniedz 160 kg

39

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1219/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem

45

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1220/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1279/98 attiecībā uz dažām Bulgārijas izcelsmes liellopu un teļa gaļas produktu tarifu kvotām

47

Komisijas Regula (EK) Nr. 1221/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

51

Komisijas Regula (EK) Nr. 1222/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

54

Komisijas Regula (EK) Nr. 1223/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

58

Komisijas Regula (EK) Nr. 1224/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

60

Komisijas Regula (EK) Nr. 1225/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

68

Komisijas Regula (EK) Nr. 1226/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

70

Komisijas Regula (EK) Nr. 1227/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 29. jūlijā

71

Komisijas Regula (EK) Nr. 1228/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes

73

Komisijas Regula (EK) Nr. 1229/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas attiecībā uz turpmāk neapstrādātiem sīrupiem un dažiem citiem cukura nozares produktiem

75

Komisijas Regula (EK) Nr. 1230/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 33. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004

78

Komisijas Regula (EK) Nr. 1231/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 1. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1138/2005

79

Komisijas Regula (EK) Nr. 1232/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 868/2005 minētajā uzaicinājumā uz konkursu

80

Komisijas Regula (EK) Nr. 1233/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā

81

Komisijas Regula (EK) Nr. 1234/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

82

Komisijas Regula (EK) Nr. 1235/2005 (2005. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka miežu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā

83

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 20. jūlijs), ar ko no Kopienas finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2756)

   (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 25. jūlijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 aizliedz laist tirgū betaīnu kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2770) | 89 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 25. jūlijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū izomaltulozi kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2776) | 90 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 20. jūlijs), ar ko no Kopienas finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2756)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2756)

1

84

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 25. jūlijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 aizliedz laist tirgū betaīnu kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2770)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2770)

89

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 25. jūlijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū izomaltulozi kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2776)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2776)

90

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes vienotā rīcība 2005/582/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko groza un pagarina Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Dienvidkaukāzā pilnvaras | 92 |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2005/583/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā | 94 |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2005/584/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Moldovā | 95 |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2005/585/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Afganistānā | 96 |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2005/586/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina un groza pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā | 97 |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2005/587/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā | 99 |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2005/588/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Centrālajā Āzijā | 100 |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2005/589/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā | 103 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes vienotā rīcība 2005/582/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko groza un pagarina Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Dienvidkaukāzā pilnvaras

92

*

Padomes Vienotā rīcība 2005/583/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā

94

*

Padomes Vienotā rīcība 2005/584/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Moldovā

95

*

Padomes Vienotā rīcība 2005/585/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Afganistānā

96

*

Padomes Vienotā rīcība 2005/586/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina un groza pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā

97

*

Padomes Vienotā rīcība 2005/587/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā

99

*

Padomes Vienotā rīcība 2005/588/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Centrālajā Āzijā

100

*

Padomes Vienotā rīcība 2005/589/KĀDP (2005. gada 28. jūlijs), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1212/2005

(2005. gada 25. jūlijs),

ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 (1) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“Pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, kas Komisijai tika iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēja komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2004. gada 30. aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes lējumu importu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2004. gada 30. aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes lējumu importu.

| (2) | Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad 2004. gada martā EUROFONTE (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 50 % no lējumu ražošanas Kopienā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas ir uzskatāms par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad 2004. gada martā EUROFONTE (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 50 % no lējumu ražošanas Kopienā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas ir uzskatāms par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu.

| (3) | Komisija oficiāli informēja par izmeklēšanas sākšanu sūdzības iesniedzēju, sūdzībā minētos Kopienas ražotājus, citus zināmus Kopienas ražotājus, ĶTR iestādes, ražotājus eksportētājus, importētājus, kā arī zināmās iesaistītās apvienības. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā iesniegt savu viedokli un procedūras sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija oficiāli informēja par izmeklēšanas sākšanu sūdzības iesniedzēju, sūdzībā minētos Kopienas ražotājus, citus zināmus Kopienas ražotājus, ĶTR iestādes, ražotājus eksportētājus, importētājus, kā arī zināmās iesaistītās apvienības. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā iesniegt savu viedokli un procedūras sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Virkne Kopienas ražotāju, kurus pārstāvēja iesniedzējs, citi Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, ražotāji eksportētāji, importētāji, piegādātāji un lietotāju apvienības darīja zināmu savu viedokli. Visām ieinteresētājām personām, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika dota iespēja būt uzklausītām. |
| --- | --- |

(4)

Virkne Kopienas ražotāju, kurus pārstāvēja iesniedzējs, citi Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, ražotāji eksportētāji, importētāji, piegādātāji un lietotāju apvienības darīja zināmu savu viedokli. Visām ieinteresētājām personām, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika dota iespēja būt uzklausītām.

1.   Pārbaude izlases veidā, tirgus ekonomikas režīms un atsevišķs režīms

| (5) | Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju, Kopienas ražotāju un importētāju lielo skaitu, izlases veida pārbaužu piemērošana tika paredzēta paziņojumā par sākšanu saskaņā ar Pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju, Kopienas ražotāju un importētāju lielo skaitu, izlases veida pārbaužu piemērošana tika paredzēta paziņojumā par sākšanu saskaņā ar Pamatregulas 17. pantu.

| (6) | Lai Komisija varētu izlemt, vai ir nepieciešama pārbaude izlases veidā, un, ja ir nepieciešama, izraudzīties izlasi, ražotāji eksportētāji un pārstāvji, kas darbojas to vārdā, Kopienas ražotāji un importētāji tika aicināti paziņot par sevi un sniegt paziņojumā par sākšanu norādīto informāciju. Komisija sazinājās arī ar zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un ĶTR varas iestādēm. Minētājām personām nebija iebildumu pret izlases veida pārbaudes izmantošanu. |
| --- | --- |

(6)

Lai Komisija varētu izlemt, vai ir nepieciešama pārbaude izlases veidā, un, ja ir nepieciešama, izraudzīties izlasi, ražotāji eksportētāji un pārstāvji, kas darbojas to vārdā, Kopienas ražotāji un importētāji tika aicināti paziņot par sevi un sniegt paziņojumā par sākšanu norādīto informāciju. Komisija sazinājās arī ar zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un ĶTR varas iestādēm. Minētājām personām nebija iebildumu pret izlases veida pārbaudes izmantošanu.

| (7) | Kopumā 33 ĶTR ražotāji eksportētāji, 24 Kopienas ražotāji un 15 importētāji noteiktajā termiņā atbildēja uz izlases veida pārbaudes anketu un sniedza pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(7)

Kopumā 33 ĶTR ražotāji eksportētāji, 24 Kopienas ražotāji un 15 importētāji noteiktajā termiņā atbildēja uz izlases veida pārbaudes anketu un sniedza pieprasīto informāciju.

| (8) | Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja TER un AR pieprasījuma veidlapas arī zināmajiem attiecīgajiem Ķīnas uzņēmumiem un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja pārbaudes sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā. Šajā sakarā 21 uzņēmums pieprasīja TER saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punktu, bet trīs uzņēmumi tikai AR saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja TER un AR pieprasījuma veidlapas arī zināmajiem attiecīgajiem Ķīnas uzņēmumiem un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja pārbaudes sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā. Šajā sakarā 21 uzņēmums pieprasīja TER saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punktu, bet trīs uzņēmumi tikai AR saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 5. punktu.

| (9) | Ražotāju eksportētāju izlase tika izvēlēta pēc apspriešanās ar ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ĶTR varas iestādēm. Ražotāju eksportētāju izlase tika izvēlēta pēc lielākā reprezentatīvā eksporta apjoma uz Kopienu (pārbaudīts atsevišķi vai kā saistītu uzņēmumu grupai), ko varētu pienācīgi izmeklēt pieejamajā laikā, un pēc tā, vai uzņēmumi plānoja pieprasīt tirgus ekonomikas režīmu. Tikai tie uzņēmumi, kas plānoja pieprasīt tirgus ekonomikas režīmu, tika iekļauti izlasē, jo pārejas ekonomikā normālā vērtība citiem uzņēmumiem tiek noteikta, pamatojoties uz analogas trešās valsts cenām vai aprēķināto normālo vērtību. Pamatojoties uz to, tika izvēlēta septiņu ražotāju eksportētāju reprezentatīva izlase. Septiņi izlasē iekļautie uzņēmumi saskaņā ar atbildēm uz izlases anketām pārstāvēja aptuveni 50 % no visu to ražotāju eksportētāju eksporta, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(9)

Ražotāju eksportētāju izlase tika izvēlēta pēc apspriešanās ar ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ĶTR varas iestādēm. Ražotāju eksportētāju izlase tika izvēlēta pēc lielākā reprezentatīvā eksporta apjoma uz Kopienu (pārbaudīts atsevišķi vai kā saistītu uzņēmumu grupai), ko varētu pienācīgi izmeklēt pieejamajā laikā, un pēc tā, vai uzņēmumi plānoja pieprasīt tirgus ekonomikas režīmu. Tikai tie uzņēmumi, kas plānoja pieprasīt tirgus ekonomikas režīmu, tika iekļauti izlasē, jo pārejas ekonomikā normālā vērtība citiem uzņēmumiem tiek noteikta, pamatojoties uz analogas trešās valsts cenām vai aprēķināto normālo vērtību. Pamatojoties uz to, tika izvēlēta septiņu ražotāju eksportētāju reprezentatīva izlase. Septiņi izlasē iekļautie uzņēmumi saskaņā ar atbildēm uz izlases anketām pārstāvēja aptuveni 50 % no visu to ražotāju eksportētāju eksporta, kas sadarbojās.

| (10) | Saskaņā ar Pamatregulas 17. panta 1. punktu attiecībā uz Kopienas ražotājiem izlase tika izvēlēta pēc apspriešanās ar ražotājiem, kas sadarbojās, un ar to piekrišanu, pamatojoties uz lielāko ražošanas un pārdošanas reprezentatīvo apjomu Kopienā. Rezultātā izlasē tika iekļauti pieci Kopienas ražotāji. Komisija nosūtīja pieciem izvēlētajiem uzņēmumiem anketas un noteiktajā termiņā saņēma četras atbildes. Viens no šiem uzņēmumiem iesniedza savu anketu, pārsniedzot pagarināto termiņu, kas tika noteikts šim mērķim, un tāpēc tika izslēgts no procedūras. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Pamatregulas 17. panta 1. punktu attiecībā uz Kopienas ražotājiem izlase tika izvēlēta pēc apspriešanās ar ražotājiem, kas sadarbojās, un ar to piekrišanu, pamatojoties uz lielāko ražošanas un pārdošanas reprezentatīvo apjomu Kopienā. Rezultātā izlasē tika iekļauti pieci Kopienas ražotāji. Komisija nosūtīja pieciem izvēlētajiem uzņēmumiem anketas un noteiktajā termiņā saņēma četras atbildes. Viens no šiem uzņēmumiem iesniedza savu anketu, pārsniedzot pagarināto termiņu, kas tika noteikts šim mērķim, un tāpēc tika izslēgts no procedūras.

| (11) | Saskaņā ar Pamatregulas 17. panta 1. punktu attiecībā uz importētājiem izlase tika izvēlēta pēc apspriešanās ar importētājiem, kas sadarbojās, un ar to piekrišanu, pirmkārt, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo importa apjomu uz Kopienu un, otrkārt, uz izplatīšanu ģeogrāfiskā aspektā. Tika konstatēts, ka divi no 15 uzņēmumiem ir saistīti ar ražošanas uzņēmumiem ĶTR, un tie tika izslēgti no izlases, jo uz tiem attiecas izmeklēšana ražotāju eksportētāju izlases saistībā. Rezultātā tika izvēlēti četri importētāji, no kuriem trīs iesniedza aizpildītas anketas. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Pamatregulas 17. panta 1. punktu attiecībā uz importētājiem izlase tika izvēlēta pēc apspriešanās ar importētājiem, kas sadarbojās, un ar to piekrišanu, pirmkārt, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo importa apjomu uz Kopienu un, otrkārt, uz izplatīšanu ģeogrāfiskā aspektā. Tika konstatēts, ka divi no 15 uzņēmumiem ir saistīti ar ražošanas uzņēmumiem ĶTR, un tie tika izslēgti no izlases, jo uz tiem attiecas izmeklēšana ražotāju eksportētāju izlases saistībā. Rezultātā tika izvēlēti četri importētāji, no kuriem trīs iesniedza aizpildītas anketas.

| (12) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, izrietošo kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu izlasē iekļauto uzņēmumu telpās:






  a) | Kopienas ražotāji:







  — | Saint Gobain PAM, Francija, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, izrietošo kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu izlasē iekļauto uzņēmumu telpās:

a)

Kopienas ražotāji:

—

Saint Gobain PAM, Francija,

| — | Saint Gobain, AK, |
| --- | --- |

—

Saint Gobain, AK,

| — | Norford, Francija, un tā saistītie tirgotāji Norinco, Francija, un Norinco, AK, |
| --- | --- |

—

Norford, Francija, un tā saistītie tirgotāji Norinco, Francija, un Norinco, AK,

| — | Cavanagh, Īrija, |
| --- | --- |

—

Cavanagh, Īrija,

| — | Fudiciones Odena, Spānija; |
| --- | --- |

—

Fudiciones Odena, Spānija;

| b) | ĶTR ražotāji eksportētāji:







  — | Zibo Benito Metalwork Co. Ltd., |
| --- | --- | --- |

b)

ĶTR ražotāji eksportētāji:

—

Zibo Benito Metalwork Co. Ltd.,

| — | Benito Tianjin Metal products Co. Ltd., |
| --- | --- |

—

Benito Tianjin Metal products Co. Ltd.,

| — | Qingdao Benito Metal Products Co. Ltd., |
| --- | --- |

—

Qingdao Benito Metal Products Co. Ltd.,

| — | Shandong Huijin Stock Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Shandong Huijin Stock Co., Ltd.,

| — | Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd.,

| — | Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, |
| --- | --- |

—

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei,

| — | Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.; |
| --- | --- |

—

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.;

| c) | ar ražotājiem eksportētājiem saistīti Kopienas importētāji:







  — | Fundicio Ductil Benito, S.L, |
| --- | --- | --- |

c)

ar ražotājiem eksportētājiem saistīti Kopienas importētāji:

—

Fundicio Ductil Benito, S.L,

| — | Mario Cirino Pomicino S.p.A; |
| --- | --- |

—

Mario Cirino Pomicino S.p.A;

| d) | nesaistīti Kopienas importētāji:







  — | Hydrotec, Vācija, |
| --- | --- | --- |

d)

nesaistīti Kopienas importētāji:

—

Hydrotec, Vācija,

| — | Peter Savage, AK. |
| --- | --- |

—

Peter Savage, AK.

| (13) | Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību tiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuriem nevarēja piešķirt TER, šādu uzņēmumu telpās notika pārbaude, kuras mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts datiem:






  — | Carnation industries Ltd., Indija. |
| --- | --- | --- |

(13)

Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību tiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuriem nevarēja piešķirt TER, šādu uzņēmumu telpās notika pārbaude, kuras mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts datiem:

—

Carnation industries Ltd., Indija.

| (14) | Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un kaitējumu aptvēra periodu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika no 2000. gada janvāra līdz IP beigām (“pārbaudāmais periods”). |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un kaitējumu aptvēra periodu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika no 2000. gada janvāra līdz IP beigām (“pārbaudāmais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

1.   Vispārējā daļa

| (15) | Lējumus parasti veido rāmis, kas ir nostiprināts zemē, un vāks vai režģis, kas ir vienā līmenī ar virsmu, kuru izmanto gājēji un/vai transportlīdzekļi un kas tieši iztur gājēja un/vai transportlīdzekļa svaru un iedarbību. Rāmis ir novietots tieši virs betona vai ķieģeļu telpas. To izmanto, lai ieietu un/vai varētu piekļūt apakšzemes telpai. |
| --- | --- |

(15)

Lējumus parasti veido rāmis, kas ir nostiprināts zemē, un vāks vai režģis, kas ir vienā līmenī ar virsmu, kuru izmanto gājēji un/vai transportlīdzekļi un kas tieši iztur gājēja un/vai transportlīdzekļa svaru un iedarbību. Rāmis ir novietots tieši virs betona vai ķieģeļu telpas. To izmanto, lai ieietu un/vai varētu piekļūt apakšzemes telpai.

| (16) | Lējumi kalpo apakšzemes telpas nosegšanai, un tiem jāiztur motorizētu transportlīdzekļu un/vai gājēju plūsmas slodze. Vākam vai režģim jābūt droši nostiprinātam rāmī, lai izvairītos no trokšņiem, neievainotu cilvēkus un nebojātu transportlīdzekļus. Lējumiem jānodrošina droša un viegla pieeja apakšzemes telpai, gan lai tajā iekļūtu, gan vizuālai pārbaudei. |
| --- | --- |

(16)

Lējumi kalpo apakšzemes telpas nosegšanai, un tiem jāiztur motorizētu transportlīdzekļu un/vai gājēju plūsmas slodze. Vākam vai režģim jābūt droši nostiprinātam rāmī, lai izvairītos no trokšņiem, neievainotu cilvēkus un nebojātu transportlīdzekļus. Lējumiem jānodrošina droša un viegla pieeja apakšzemes telpai, gan lai tajā iekļūtu, gan vizuālai pārbaudei.

| (17) | Lējumi atšķiras formas un izmēru ziņā. Tie ir izveidoti, lai atbilstu tās telpas izmēriem, kurus tie nosedz un kurā tie nodrošina iekļuvi. Ražojumi parasti ir apaļi, kvadrātveida vai taisnstūrveida. Vāks un režģi ir pieejami visās formās, ieskaitot, bet neaprobežojoties tikai ar trīsstūrveida, apaļiem, kvadrātveida vai taisnstūrveida. |
| --- | --- |

(17)

Lējumi atšķiras formas un izmēru ziņā. Tie ir izveidoti, lai atbilstu tās telpas izmēriem, kurus tie nosedz un kurā tie nodrošina iekļuvi. Ražojumi parasti ir apaļi, kvadrātveida vai taisnstūrveida. Vāks un režģi ir pieejami visās formās, ieskaitot, bet neaprobežojoties tikai ar trīsstūrveida, apaļiem, kvadrātveida vai taisnstūrveida.

| (18) | Lējumi ir izgatavoti no pelēkā vai kaļamā čuguna. Tie ir ražoti no dažāda daudzuma tērauda lūžņu, koksa, čuguna, oglekļa putekļu, kaļķakmens, ferosilīcija un magnija atkarībā no ražošanas procesa un galaražojuma veida, proti, vai tas būs kaļams vai pelēks. Ir divas metodes, kā kausēt dzelzi, izgatavojot lējumus, proti, izmantojot elektrisku krāsni vai kupolveida krāsni. Ražošanas process lējumu izgatavošanai no pelēkā vai elastīgā čuguna ir līdzīgs. Galvenā atšķirība kaļamā čuguna ražošanas procesā ir tā, ka magniju pievieno ogleklim, kas ietilpst dzelzs sastāvā, lai pārslu formu pārvērstu lodveida struktūrā, savukārt ar pelēko čugunu to nedara. Kad kausēšanas process ir pabeigts, izkausēto dzelzi ar kausu vai mehāniski lej veidnē. |
| --- | --- |

(18)

Lējumi ir izgatavoti no pelēkā vai kaļamā čuguna. Tie ir ražoti no dažāda daudzuma tērauda lūžņu, koksa, čuguna, oglekļa putekļu, kaļķakmens, ferosilīcija un magnija atkarībā no ražošanas procesa un galaražojuma veida, proti, vai tas būs kaļams vai pelēks. Ir divas metodes, kā kausēt dzelzi, izgatavojot lējumus, proti, izmantojot elektrisku krāsni vai kupolveida krāsni. Ražošanas process lējumu izgatavošanai no pelēkā vai elastīgā čuguna ir līdzīgs. Galvenā atšķirība kaļamā čuguna ražošanas procesā ir tā, ka magniju pievieno ogleklim, kas ietilpst dzelzs sastāvā, lai pārslu formu pārvērstu lodveida struktūrā, savukārt ar pelēko čugunu to nedara. Kad kausēšanas process ir pabeigts, izkausēto dzelzi ar kausu vai mehāniski lej veidnē.

2.   Attiecīgais ražojums

| (19) | Attiecīgais ražojums ir konkrēti nekaļami čuguna ražojumi, kas tiek izmantoti, lai nosegtu un/vai nodrošinātu piekļuvi virszemes vai pazemes sistēmām, un to daļas; tie ir vai nav apstrādāti, pārklāti, krāsoti vai aprīkoti ar citiem ĶTR izcelsmes materiāliem (“attiecīgais ražojums”), un tos parasti deklarē ar KN kodu 7325 10 50 un 7325 10 92 un dažkārt ar KN kodu 7325 10 99. Šie KN kodi atbilst atšķirīgajiem ražojuma veidiem (ieskaitot lūku vākus, ūdens noteku pārsedzes un lūku virszemes atveres). Tika konstatēts, ka visi šie veidi ir pietiekami līdzīgi, lai procedūras vajadzībām izveidotu vienu ražojumu. Jāatzīmē, ka apakšzemes ugunsdzēsības hidrantus atzīst par būtiski atšķirīgiem no lūkas virszemes atveres to izmantojuma un uzbūves dēļ, tāpēc tos neuzskata par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(19)

Attiecīgais ražojums ir konkrēti nekaļami čuguna ražojumi, kas tiek izmantoti, lai nosegtu un/vai nodrošinātu piekļuvi virszemes vai pazemes sistēmām, un to daļas; tie ir vai nav apstrādāti, pārklāti, krāsoti vai aprīkoti ar citiem ĶTR izcelsmes materiāliem (“attiecīgais ražojums”), un tos parasti deklarē ar KN kodu 7325 10 50 un 7325 10 92 un dažkārt ar KN kodu 7325 10 99. Šie KN kodi atbilst atšķirīgajiem ražojuma veidiem (ieskaitot lūku vākus, ūdens noteku pārsedzes un lūku virszemes atveres). Tika konstatēts, ka visi šie veidi ir pietiekami līdzīgi, lai procedūras vajadzībām izveidotu vienu ražojumu. Jāatzīmē, ka apakšzemes ugunsdzēsības hidrantus atzīst par būtiski atšķirīgiem no lūkas virszemes atveres to izmantojuma un uzbūves dēļ, tāpēc tos neuzskata par attiecīgo ražojumu.

| (20) | Lējumu ražošanai ĶTR pārsvarā izmanto kupolveida krāsnis, turpretī Kopienas ražošanas nozare kausēšanas procesā lielākoties izmanto elektriskas krāsnis. Turklāt ražošanas process ĶTR atšķiras no ražošanas procesa ES ar to, ka ĶTR ražotāji pārsvarā veic liešanu ar kausu, bet ES ražotāji lej ar mašīnu. Lējumi ir izgatavoti no pelēkā vai kaļamā čuguna. Tie ir ražoti no dažāda daudzuma tērauda lūžņu, koksa, čuguna, oglekļa putekļu, kaļķakmens, ferosilīcija un magnija atkarībā no ražošanas procesa un gala ražojuma veida, proti, vai tas būs kaļams vai pelēks. Ir divas metodes, kā kausēt dzelzi, izgatavojot lējumus, proti, izmantojot elektrisku krāsni vai kupolveida krāsni. Ražošanas process lējumu izgatavošanai no pelēkā vai elastīgā čuguna ir līdzīgs. Galvenā atšķirība kaļamā čuguna ražošanas procesā ir tā, ka magniju pievieno ogleklim, kas ietilpst dzelzs sastāvā, lai pārslu formu pārvērstu lodveida struktūrā, savukārt ar pelēko čugunu to nedara. Kad kausēšanas process ir pabeigts, izkausēto dzelzi ar kausu vai mehāniski lej veidnē. ĶTR ražo gan pelēkos, gan kaļamos lējumus. |
| --- | --- |

(20)

Lējumu ražošanai ĶTR pārsvarā izmanto kupolveida krāsnis, turpretī Kopienas ražošanas nozare kausēšanas procesā lielākoties izmanto elektriskas krāsnis. Turklāt ražošanas process ĶTR atšķiras no ražošanas procesa ES ar to, ka ĶTR ražotāji pārsvarā veic liešanu ar kausu, bet ES ražotāji lej ar mašīnu. Lējumi ir izgatavoti no pelēkā vai kaļamā čuguna. Tie ir ražoti no dažāda daudzuma tērauda lūžņu, koksa, čuguna, oglekļa putekļu, kaļķakmens, ferosilīcija un magnija atkarībā no ražošanas procesa un gala ražojuma veida, proti, vai tas būs kaļams vai pelēks. Ir divas metodes, kā kausēt dzelzi, izgatavojot lējumus, proti, izmantojot elektrisku krāsni vai kupolveida krāsni. Ražošanas process lējumu izgatavošanai no pelēkā vai elastīgā čuguna ir līdzīgs. Galvenā atšķirība kaļamā čuguna ražošanas procesā ir tā, ka magniju pievieno ogleklim, kas ietilpst dzelzs sastāvā, lai pārslu formu pārvērstu lodveida struktūrā, savukārt ar pelēko čugunu to nedara. Kad kausēšanas process ir pabeigts, izkausēto dzelzi ar kausu vai mehāniski lej veidnē. ĶTR ražo gan pelēkos, gan kaļamos lējumus.

| (21) | Atšķirība starp pelēko un kaļamo čugunu ir tā, ka pelēko čugunu izgatavo no pārslveida grafīta; tas rada stingrāku materiālu un iegūtā masa nodrošina lējuma atrašanos vietā. Kaļamais čuguns ir lodveida grafīts, kas veido elastīgāku ražojumu, kurš ir ergonomiskāks, bet tas jānostiprina ar bloķēšanas ierīci. |
| --- | --- |

(21)

Atšķirība starp pelēko un kaļamo čugunu ir tā, ka pelēko čugunu izgatavo no pārslveida grafīta; tas rada stingrāku materiālu un iegūtā masa nodrošina lējuma atrašanos vietā. Kaļamais čuguns ir lodveida grafīts, kas veido elastīgāku ražojumu, kurš ir ergonomiskāks, bet tas jānostiprina ar bloķēšanas ierīci.

| (22) | Kā minēts iepriekš, izmeklēšanā noskaidroja, ka visu veidu lējumiem neatkarīgi no pelēkā vai kaļamā čuguna atšķirībām ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, tos pamatā izmanto vienādām vajadzībām un var uzskatīt par viena ražojuma dažādiem veidiem. |
| --- | --- |

(22)

Kā minēts iepriekš, izmeklēšanā noskaidroja, ka visu veidu lējumiem neatkarīgi no pelēkā vai kaļamā čuguna atšķirībām ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, tos pamatā izmanto vienādām vajadzībām un var uzskatīt par viena ražojuma dažādiem veidiem.

| (23) | Tāpēc izmeklēšanas vajadzībām attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes lējumi, kā aprakstīts vispārīgajā daļā. |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc izmeklēšanas vajadzībām attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes lējumi, kā aprakstīts vispārīgajā daļā.

3.   Līdzīgs ražojums

| (24) | Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un lējumiem, kas ražoti un pārdoti Indijā, kura kalpoja par analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR. |
| --- | --- |

(24)

Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un lējumiem, kas ražoti un pārdoti Indijā, kura kalpoja par analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR.

| (25) | Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un lējumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare ražoja un pārdeva Kopienā. |
| --- | --- |

(25)

Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un lējumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare ražoja un pārdeva Kopienā.

| (26) | Atsevišķas ieinteresētās personas apgalvoja, ka lējumi, kurus Kopienas ražošanas nozare ražoja un pārdeva Kopienas tirgū nebija līdzīgi attiecīgajam ražojumam. Tie īpaši atzīmēja, ka Eiropā izmantotās normas ir norādītas EN124 standartos un ka valstu normas aptver EN124, bet ar tām parasti tiek izvirzīti arī sīkāki noteikumi, kas rada atšķirības starp ražojumiem, kuri tiek pārdoti valstu tirgos. Papildus tam atsevišķas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tās izplata tā saucamo GATIC ražojumu, komerciālu alternatīvu ielās izmantotajiem standarta vākiem, kas tiek izmantots nošķirtā tirgus nišā, kurā tehnisko projektu specifikācijas prasa augstus snieguma standartus. Tie apgalvoja, ka šis ražojums papildina standarta ražojumu un to nevar uzskatīt par aizvietotāju. Tāpēc tika pieprasīts izslēgt GATIC ražojumu no attiecīgā ražojuma definīcijas. |
| --- | --- |

(26)

Atsevišķas ieinteresētās personas apgalvoja, ka lējumi, kurus Kopienas ražošanas nozare ražoja un pārdeva Kopienas tirgū nebija līdzīgi attiecīgajam ražojumam. Tie īpaši atzīmēja, ka Eiropā izmantotās normas ir norādītas EN124 standartos un ka valstu normas aptver EN124, bet ar tām parasti tiek izvirzīti arī sīkāki noteikumi, kas rada atšķirības starp ražojumiem, kuri tiek pārdoti valstu tirgos. Papildus tam atsevišķas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tās izplata tā saucamo GATIC ražojumu, komerciālu alternatīvu ielās izmantotajiem standarta vākiem, kas tiek izmantots nošķirtā tirgus nišā, kurā tehnisko projektu specifikācijas prasa augstus snieguma standartus. Tie apgalvoja, ka šis ražojums papildina standarta ražojumu un to nevar uzskatīt par aizvietotāju. Tāpēc tika pieprasīts izslēgt GATIC ražojumu no attiecīgā ražojuma definīcijas.

| (27) | Attiecībā uz pirmo argumentu jāatzīmē, ka, pārdodot Kopienas tirgū, gan līdzīgajam, gan attiecīgajam ražojumam jāatbilst EN124 standartiem un valstu normām. Šādi tiek noteikti kritēriji, kas piemērojami “līdzīga ražojuma” noteikšanai, proti, ražojuma fizikālās, tehniskās un ķīmiskās īpašības un izlietojums vai funkcijas. Kopienas ražošanas nozares ražotie un Kopienas tirgū pārdotie lējumi ir izgatavoti no pelēkā vai kaļamā čuguna, un tiem ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības kā attiecīgajam ražojumam. Līdz ar to valstu normu atšķirības neietekmē līdzīgā ražojuma definīciju, jo nevar skaidri veikt dalījumu starp ražojumiem attiecībā uz to fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām pamatīpašībām, izlietojumu un lietotāju uztveri. Ražojuma fizikālās un tehniskās īpašības nosaka pēc funkcijas, uzstādīšanas un novietojuma, un tās lielākoties ir satiksmes slodzes izturība, ko nosaka ar tā saucamo slodzes kategoriju, vāka un režģa stabilitāte rāmī un droša un viegla pieeja. Ražojums var būt pelēkais vai kaļamais čuguns, un lūkas vāks un/vai rāmis var būt pildīts ar betonu vai citiem materiāliem. Attiecībā uz ražojuma izmantošanu lējumi pārsedz un rāmji nodrošina saskarni starp zemē ieraktiem tīkliem un ceļa vai ceļa seguma virsmu. Visas iepriekš minētās īpašības attiecas arī uz tā saukto GATIC ražojumu, kuru nevar atšķirt no attiecīgā ražojuma. Tāpēc arguments GATIC ražojuma izslēgšanai no attiecīgā ražojuma definīcijas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz pirmo argumentu jāatzīmē, ka, pārdodot Kopienas tirgū, gan līdzīgajam, gan attiecīgajam ražojumam jāatbilst EN124 standartiem un valstu normām. Šādi tiek noteikti kritēriji, kas piemērojami “līdzīga ražojuma” noteikšanai, proti, ražojuma fizikālās, tehniskās un ķīmiskās īpašības un izlietojums vai funkcijas. Kopienas ražošanas nozares ražotie un Kopienas tirgū pārdotie lējumi ir izgatavoti no pelēkā vai kaļamā čuguna, un tiem ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības kā attiecīgajam ražojumam. Līdz ar to valstu normu atšķirības neietekmē līdzīgā ražojuma definīciju, jo nevar skaidri veikt dalījumu starp ražojumiem attiecībā uz to fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām pamatīpašībām, izlietojumu un lietotāju uztveri. Ražojuma fizikālās un tehniskās īpašības nosaka pēc funkcijas, uzstādīšanas un novietojuma, un tās lielākoties ir satiksmes slodzes izturība, ko nosaka ar tā saucamo slodzes kategoriju, vāka un režģa stabilitāte rāmī un droša un viegla pieeja. Ražojums var būt pelēkais vai kaļamais čuguns, un lūkas vāks un/vai rāmis var būt pildīts ar betonu vai citiem materiāliem. Attiecībā uz ražojuma izmantošanu lējumi pārsedz un rāmji nodrošina saskarni starp zemē ieraktiem tīkliem un ceļa vai ceļa seguma virsmu. Visas iepriekš minētās īpašības attiecas arī uz tā saukto GATIC ražojumu, kuru nevar atšķirt no attiecīgā ražojuma. Tāpēc arguments GATIC ražojuma izslēgšanai no attiecīgā ražojuma definīcijas tika noraidīts.

| (28) | Visbeidzot netika konstatētas atšķirības starp eksportēto attiecīgo ražojumu un lējumiem, kas tika izgatavoti un pārdoti eksportētāja vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(28)

Visbeidzot netika konstatētas atšķirības starp eksportēto attiecīgo ražojumu un lējumiem, kas tika izgatavoti un pārdoti eksportētāja vietējā tirgū.

| (29) | Tāpēc tiek secināts, ka saskaņā ar Pamatregulas 1. panta 4. punktu un izmeklēšanas vajadzībām visi lējumu veidi, kas izgatavoti un pārdoti ĶTR vietējā tirgū, kā arī tie, kas ražoti un pārdoti Indijā, un Kopienas ražošanas nozares ražotie un Kopienas tirgū pārdotie ražojumi ir līdzīgi attiecīgajam ražojumam. |
| --- | --- |

(29)

Tāpēc tiek secināts, ka saskaņā ar Pamatregulas 1. panta 4. punktu un izmeklēšanas vajadzībām visi lējumu veidi, kas izgatavoti un pārdoti ĶTR vietējā tirgū, kā arī tie, kas ražoti un pārdoti Indijā, un Kopienas ražošanas nozares ražotie un Kopienas tirgū pārdotie ražojumi ir līdzīgi attiecīgajam ražojumam.

C.   DEMPINGS

1.   Pārbaude izlases veidā

| (30) | Tiek atgādināts, ka, ņemot vērā lielo iesaistīto uzņēmumu skaitu, tika nolemts izmantot izlases veida pārbaudes noteikumus saskaņā ar Pamatregulas 17. pantu, un šai vajadzībai, apspriežoties ar Ķīnas iestādēm, tika izvēlēti septiņi uzņēmumi ar lielāko eksporta apjomu uz ES. |
| --- | --- |

(30)

Tiek atgādināts, ka, ņemot vērā lielo iesaistīto uzņēmumu skaitu, tika nolemts izmantot izlases veida pārbaudes noteikumus saskaņā ar Pamatregulas 17. pantu, un šai vajadzībai, apspriežoties ar Ķīnas iestādēm, tika izvēlēti septiņi uzņēmumi ar lielāko eksporta apjomu uz ES.

| (31) | Šajā sakarā analīze pēc tam parādīja, ka saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu TER varēja piešķirt vienam no sākotnēji izvēlētajiem septiņiem uzņēmumiem un saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 5. punktu AR varēja piešķirt trim no izvēlētajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(31)

Šajā sakarā analīze pēc tam parādīja, ka saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu TER varēja piešķirt vienam no sākotnēji izvēlētajiem septiņiem uzņēmumiem un saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 5. punktu AR varēja piešķirt trim no izvēlētajiem uzņēmumiem.

| (32) | Tāpēc izlases veida pārbaudes noteikumi tika piemēroti šādi. Atsevišķo dempinga starpību, ko noteica vienam uzņēmumam, kuram tika piešķirts TER, attiecināja arī uz izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts TER. Uzņēmumiem, kuriem piešķīra AR un kuri nebija iekļauti izlasē, tika piešķirta vidējā svērtā dempinga starpība, kuru noteica trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts AR. |
| --- | --- |

(32)

Tāpēc izlases veida pārbaudes noteikumi tika piemēroti šādi. Atsevišķo dempinga starpību, ko noteica vienam uzņēmumam, kuram tika piešķirts TER, attiecināja arī uz izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts TER. Uzņēmumiem, kuriem piešķīra AR un kuri nebija iekļauti izlasē, tika piešķirta vidējā svērtā dempinga starpība, kuru noteica trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts AR.

2.   Tirgus ekonomikas režīms

| (33) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanā, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar 2. punkta 1. līdz 6. apakšpunktu tiem ražotājiem, par kuriem konstatēja, ka viņi ievēro Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanā, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar 2. punkta 1. līdz 6. apakšpunktu tiem ražotājiem, par kuriem konstatēja, ka viņi ievēro Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus.

| (34) | Īsumā un vienīgi uzziņai tiek sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums:






  1) | Ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū un bez valsts iejaukšanās. |
| --- | --- | --- |

(34)

Īsumā un vienīgi uzziņai tiek sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums:

1)

Ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū un bez valsts iejaukšanās.

| 2) | Grāmatvedības dokumentiem tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tos izmanto visām vajadzībām. |
| --- | --- |

2)

Grāmatvedības dokumentiem tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tos izmanto visām vajadzībām.

| 3) | Nav ievērojamu kropļojumu, kas saglabājušies no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas. |
| --- | --- |

3)

Nav ievērojamu kropļojumu, kas saglabājušies no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas.

| 4) | Juridisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un īpašuma tiesību akti. |
| --- | --- |

4)

Juridisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un īpašuma tiesību akti.

| 5) | Valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5)

Valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.

| (35) | Pašreizējā izmeklēšanā 21 ĶTR ražotājs eksportētājs paziņoja par sevi un pieprasīja TER saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu. Ikviens TER pieteikums tika analizēts. Ņemot vērā lielo attiecīgo uzņēmumu skaitu, tikai septiņu uzņēmumu telpās veica izmeklēšanu uz vietas. Attiecībā uz pārējiem uzņēmumiem tika sīki analizēta visa iesniegtā informācija, kā arī ar attiecīgajiem uzņēmumiem notika intensīva vēstuļu apmaiņa, ja to pieteikumos trūka kādu elementu vai tie bija neskaidri. Ja filiāle vai jebkāds cits uzņēmums, kas ir saistīts ar pieteikuma iesniedzēju ĶTR, ir attiecīgā produkta ražotājs un/vai iesaistīts tā pārdošanā (eksports vai vietēja pārdošana), arī saistītā puse tika aicināta aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. TER var piešķirt tikai tad, ja visi saistītie uzņēmumi atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(35)

Pašreizējā izmeklēšanā 21 ĶTR ražotājs eksportētājs paziņoja par sevi un pieprasīja TER saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu. Ikviens TER pieteikums tika analizēts. Ņemot vērā lielo attiecīgo uzņēmumu skaitu, tikai septiņu uzņēmumu telpās veica izmeklēšanu uz vietas. Attiecībā uz pārējiem uzņēmumiem tika sīki analizēta visa iesniegtā informācija, kā arī ar attiecīgajiem uzņēmumiem notika intensīva vēstuļu apmaiņa, ja to pieteikumos trūka kādu elementu vai tie bija neskaidri. Ja filiāle vai jebkāds cits uzņēmums, kas ir saistīts ar pieteikuma iesniedzēju ĶTR, ir attiecīgā produkta ražotājs un/vai iesaistīts tā pārdošanā (eksports vai vietēja pārdošana), arī saistītā puse tika aicināta aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. TER var piešķirt tikai tad, ja visi saistītie uzņēmumi atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem.

| (36) | Attiecībā uz uzņēmumiem, kuriem tika veikta izmeklēšana uz vietas, izmeklēšanā noskaidroja, ka viens no septiņiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem izpildīja visus TER piešķiršanas nosacījumus. Pārējie seši iesniegumi bija jānoraida turpmākajā tabulā norādīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz uzņēmumiem, kuriem tika veikta izmeklēšana uz vietas, izmeklēšanā noskaidroja, ka viens no septiņiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem izpildīja visus TER piešķiršanas nosacījumus. Pārējie seši iesniegumi bija jānoraida turpmākajā tabulā norādīto iemeslu dēļ.

| (37) | Attiecībā uz pārējiem 14 uzņēmumiem analīze, ko veica katram atsevišķam uzņēmumam, parādīja, ka TER nevar piešķirt 10 uzņēmumiem. Trīs no šiem 10 uzņēmumiem pienācīgi nesadarbojās izmeklēšanā, jo tie noteiktajā termiņā neiesniedza pieprasīto informāciju, vai tie bija tirgotāji un saistītie ražošanas uzņēmumi nepiedalījās. Turpmākajā tabulā ir norādīti arī kritēriji, kuriem neatbilst septiņi no šiem desmit uzņēmumiem. Pārējie četri uzņēmumi nevarēja uzskatāmi pierādīt, ka tie atbilst pieciem attiecīgajiem TER kritērijiem. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz pārējiem 14 uzņēmumiem analīze, ko veica katram atsevišķam uzņēmumam, parādīja, ka TER nevar piešķirt 10 uzņēmumiem. Trīs no šiem 10 uzņēmumiem pienācīgi nesadarbojās izmeklēšanā, jo tie noteiktajā termiņā neiesniedza pieprasīto informāciju, vai tie bija tirgotāji un saistītie ražošanas uzņēmumi nepiedalījās. Turpmākajā tabulā ir norādīti arī kritēriji, kuriem neatbilst septiņi no šiem desmit uzņēmumiem. Pārējie četri uzņēmumi nevarēja uzskatāmi pierādīt, ka tie atbilst pieciem attiecīgajiem TER kritērijiem.

| (38) | Tabulā ir parādīts, ciktāl visi minētie uzņēmumi, kuriem netika piešķirts TER, atbilst katram no pieciem Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. Jāuzsver, ka 3. uzņēmums izpildīja visus kritērijus, tomēr tam nevarēja piešķirt TER, jo tam bija korporatīvas attiecības ar 1. un 2. uzņēmumu, kas norādīti turpmāk un kas neizpildīja TER kritērijus.










  Uzņēmums | Kritēriji |
| --- | --- | --- |
| 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. apsvērums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. apsvērums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 3. apsvērums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 4. apsvērums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 5. apsvērums |
| 1 | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 2 | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 3 | Atbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 4 | Neatbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 5 | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 6 | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 7 | Atbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 8 | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 9 | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 10 | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 11 | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 12 | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 13 | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| Avots: pārbaudītas atbildes, kuras uz anketas jautājumiem sniedza Ķīnas eksportētāji, kas sadarbojās. |

(38)

Tabulā ir parādīts, ciktāl visi minētie uzņēmumi, kuriem netika piešķirts TER, atbilst katram no pieciem Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. Jāuzsver, ka 3. uzņēmums izpildīja visus kritērijus, tomēr tam nevarēja piešķirt TER, jo tam bija korporatīvas attiecības ar 1. un 2. uzņēmumu, kas norādīti turpmāk un kas neizpildīja TER kritērijus.

Uzņēmums

Kritēriji

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. apsvērums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. apsvērums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 3. apsvērums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 4. apsvērums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 5. apsvērums

1

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

2

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

3

Atbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

4

Neatbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

5

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

6

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

7

Atbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

8

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

9

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

10

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

11

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

12

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

13

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

Avots: pārbaudītas atbildes, kuras uz anketas jautājumiem sniedza Ķīnas eksportētāji, kas sadarbojās.

| (39) | Ņemot vērā iepriekšminēto, šādiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem piešķīra TER:






  1) | Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(39)

Ņemot vērā iepriekšminēto, šādiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem piešķīra TER:

1)

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd.

| 2) | Shaoshan Huanqiu Castings Foundry. |
| --- | --- |

2)

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry.

| 3) | Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. |
| --- | --- |

3)

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

| 4) | Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. |
| --- | --- |

4)

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

| 5) | Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. |
| --- | --- |

5)

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

3.   Atsevišķs režīms

| (40) | Papildus Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, nosaka valstīm, uz kurām attiecas Pamatregulas 2. panta 7. punkts, izņemot tādos gadījumos, kad uzņēmumi spēj apliecināt, ka tie ir izpildījuši visus Pamatregulas 9. pantā 5. punktā noteiktos kritērijus, lai tiem piešķirtu atsevišķu režīmu. |
| --- | --- |

(40)

Papildus Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, nosaka valstīm, uz kurām attiecas Pamatregulas 2. panta 7. punkts, izņemot tādos gadījumos, kad uzņēmumi spēj apliecināt, ka tie ir izpildījuši visus Pamatregulas 9. pantā 5. punktā noteiktos kritērijus, lai tiem piešķirtu atsevišķu režīmu.

| (41) | 21 ražotājs eksportētājs pieprasīja gan TER, gan arī atsevišķu režīmu, ja netiktu piešķirts TER. Trīs papildu ražotāji eksportētāji pieprasīja tikai atsevišķu režīmu. |
| --- | --- |

(41)

21 ražotājs eksportētājs pieprasīja gan TER, gan arī atsevišķu režīmu, ja netiktu piešķirts TER. Trīs papildu ražotāji eksportētāji pieprasīja tikai atsevišķu režīmu.

| (42) | Pirmkārt, attiecībā uz 16 uzņēmumiem, kuri pieprasīja, bet nesaņēma TER, tika konstatēts, ka pieci uzņēmumi atbilda visām Pamatregulas 9. panta 5. punkta noteiktajām AR prasībām. Attiecībā uz citiem uzņēmumiem trīs no šiem uzņēmumiem pienācīgi nesadarbojās izmeklēšanā, jo tie noteiktajā termiņā neiesniedza pieprasīto informāciju, vai tie bija tirdzniecības uzņēmumi un saistītie ražošanas uzņēmumi nesadarbojās, kā jau norādīts 37. apsvērumā. |
| --- | --- |

(42)

Pirmkārt, attiecībā uz 16 uzņēmumiem, kuri pieprasīja, bet nesaņēma TER, tika konstatēts, ka pieci uzņēmumi atbilda visām Pamatregulas 9. panta 5. punkta noteiktajām AR prasībām. Attiecībā uz citiem uzņēmumiem trīs no šiem uzņēmumiem pienācīgi nesadarbojās izmeklēšanā, jo tie noteiktajā termiņā neiesniedza pieprasīto informāciju, vai tie bija tirdzniecības uzņēmumi un saistītie ražošanas uzņēmumi nesadarbojās, kā jau norādīts 37. apsvērumā.

| (43) | Atlikušie astoņi uzņēmumi, kas pieprasīja, bet nesaņēma TER, neizpildīja Pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunkta pirmajā teikumā noteikto kritēriju. Rezultātā šiem uzņēmumiem nevar piešķirt AR. |
| --- | --- |

(43)

Atlikušie astoņi uzņēmumi, kas pieprasīja, bet nesaņēma TER, neizpildīja Pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunkta pirmajā teikumā noteikto kritēriju. Rezultātā šiem uzņēmumiem nevar piešķirt AR.

| (44) | Otrkārt, no trim uzņēmumiem, kas pieprasīja tikai AR, divi pārtrauca sadarbību procedūras sākumposmā. Par trešo pretendentu konstatēja, ka tas ir tirdzniecības uzņēmums, un ar to saistītie ražošanas uzņēmumi nesadarbojās. Tāpēc šiem trim uzņēmumiem nevar piešķirt AR. |
| --- | --- |

(44)

Otrkārt, no trim uzņēmumiem, kas pieprasīja tikai AR, divi pārtrauca sadarbību procedūras sākumposmā. Par trešo pretendentu konstatēja, ka tas ir tirdzniecības uzņēmums, un ar to saistītie ražošanas uzņēmumi nesadarbojās. Tāpēc šiem trim uzņēmumiem nevar piešķirt AR.

| (45) | Tiek nolemts AR piešķirt šādiem pieciem uzņēmumiem:






  1) | Shandong Huijin Stock Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(45)

Tiek nolemts AR piešķirt šādiem pieciem uzņēmumiem:

1)

Shandong Huijin Stock Co., Ltd.

| 2) | Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei. |
| --- | --- |

2)

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei.

| 3) | Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd. un tā saistītais uzņēmums Shanxi Yuansheng Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

3)

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd. un tā saistītais uzņēmums Shanxi Yuansheng Industrial Co. Ltd.

| 4) | Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory. |
| --- | --- |

4)

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory.

| 5) | Hebei Shunda Foundry Co. Ltd. |
| --- | --- |

5)

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd.

| (46) | Virkne ražotāju eksportētāju iebilda pret TER/AR piešķīrumiem. Tomēr šīs personas neiesniedza jaunu informāciju, kas varētu kalpot par pamatu jauniem secinājumiem šajā sakarā. Tāpēc šīs prasības noraidīja. |
| --- | --- |

(46)

Virkne ražotāju eksportētāju iebilda pret TER/AR piešķīrumiem. Tomēr šīs personas neiesniedza jaunu informāciju, kas varētu kalpot par pamatu jauniem secinājumiem šajā sakarā. Tāpēc šīs prasības noraidīja.

4.   Normālā vērtība

4.1.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kuriem tika piešķirts TER

| (47) | Vispirms Komisija noteica, vai šī ražotāja eksportētāja vietējā pārdošana ir reprezentatīva salīdzinājumā ar tā kopējo eksporta pārdošanu uz Kopienu. Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punktu līdzīga ražojuma vietējo pārdošanu uzskata par reprezentatīvu, ja tās kopējais apjoms ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(47)

Vispirms Komisija noteica, vai šī ražotāja eksportētāja vietējā pārdošana ir reprezentatīva salīdzinājumā ar tā kopējo eksporta pārdošanu uz Kopienu. Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punktu līdzīga ražojuma vietējo pārdošanu uzskata par reprezentatīvu, ja tās kopējais apjoms ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma Kopienā.

| (48) | Tika konstatēts, ka šī ražotāja eksportētāja vietējā pārdošana bija daudz mazāka par 5 % no atbilstošā eksporta apjoma uz Kopienu. |
| --- | --- |

(48)

Tika konstatēts, ka šī ražotāja eksportētāja vietējā pārdošana bija daudz mazāka par 5 % no atbilstošā eksporta apjoma uz Kopienu.

| (49) | Līdz ar to saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu normālā vērtība tika aprēķināta, eksportētāja eksportēto ražojumu veidu ražošanas izmaksām pieskaitot tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (“TVAI” izmaksas) samērīgā apjomā un ar samērīgu peļņas normu. Tā kā nevienam citam uzņēmumam ĶTR šajā gadījumā nepiešķīra TER, tika nolemts izmantot analogā valstī noteiktās TVAI izmaksas un peļņu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. Pirms tam Komisija pārliecinājās, ka šādi noteiktais peļņas apjoms bija samērīgs un nepārsniedza to peļņu, ko guva ražotājs, kuram bija piešķirts TER attiecībā uz vietējo pārdošanu. |
| --- | --- |

(49)

Līdz ar to saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu normālā vērtība tika aprēķināta, eksportētāja eksportēto ražojumu veidu ražošanas izmaksām pieskaitot tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (“TVAI” izmaksas) samērīgā apjomā un ar samērīgu peļņas normu. Tā kā nevienam citam uzņēmumam ĶTR šajā gadījumā nepiešķīra TER, tika nolemts izmantot analogā valstī noteiktās TVAI izmaksas un peļņu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. Pirms tam Komisija pārliecinājās, ka šādi noteiktais peļņas apjoms bija samērīgs un nepārsniedza to peļņu, ko guva ražotājs, kuram bija piešķirts TER attiecībā uz vietējo pārdošanu.

4.2.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts TER

a)   Analogā valsts

| (50) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punktu normālo vērtību uzņēmumiem, kuriem nevarēja piešķirt TER, noteica, ņemot vērā analogās valsts cenas vai salikto vērtību. Paziņojumā par pārbaudes sākšanu Komisija paredzēja izmantot Norvēģiju kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt atsauksmes par šo izvēli. Virkne ĶTR ražotāju eksportētāju un importētāju Kopienā iebilda pret šo priekšlikumu un iesniedza pamatotus dokumentus, parādot, ka Norvēģija nebija piemērota analogā valsts un ka tās vietā jāizvēlas Indija. Pēc izmeklēšanas Komisijas dienesti konstatēja, ka, raugoties pēc ražojuma veidu dažādības, vietējās pārdošanas apjoma, konkurences vietējā tirgū, pieejas izejvielām un ražošanas procesam, Indija patiešām bija piemērotāka analogā valsts ĶTR nekā Norvēģija. Visas ieinteresētās personas tika informētas par šo lēmumu, un neviena no tām neizteica iebildumus. Tāpēc Komisija meklēja un atrada vienu ražotāju Indijā, kas pilnībā sadarbojās. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punktu normālo vērtību uzņēmumiem, kuriem nevarēja piešķirt TER, noteica, ņemot vērā analogās valsts cenas vai salikto vērtību. Paziņojumā par pārbaudes sākšanu Komisija paredzēja izmantot Norvēģiju kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt atsauksmes par šo izvēli. Virkne ĶTR ražotāju eksportētāju un importētāju Kopienā iebilda pret šo priekšlikumu un iesniedza pamatotus dokumentus, parādot, ka Norvēģija nebija piemērota analogā valsts un ka tās vietā jāizvēlas Indija. Pēc izmeklēšanas Komisijas dienesti konstatēja, ka, raugoties pēc ražojuma veidu dažādības, vietējās pārdošanas apjoma, konkurences vietējā tirgū, pieejas izejvielām un ražošanas procesam, Indija patiešām bija piemērotāka analogā valsts ĶTR nekā Norvēģija. Visas ieinteresētās personas tika informētas par šo lēmumu, un neviena no tām neizteica iebildumus. Tāpēc Komisija meklēja un atrada vienu ražotāju Indijā, kas pilnībā sadarbojās.

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (51) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts TER, noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja tirgus ekonomikas trešā valstī, t. i., pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām Indijas vietējā tirgū. Tika pārbaudīts, ka šie darījumi veikti i) parastā tirdzniecības apritē un ii) bija reprezentatīvi saskaņā ar 47. apsvērumā noteikto metodoloģiju. Izmeklēšanā noskaidroja, ka Indijas un Ķīnas izgatavotāju ražošanas procesā ir atsevišķas atšķirības, jo Ķīnas ražotāji izmanto vienkāršākas iekārtas un patērē mazāk enerģijas. Tāpēc Indijas vietējās pārdošanas cenas tika samazinātas tādā apjomā, lai atspoguļotu šīs atšķirības. Vajadzības gadījumā šīs cenas tika koriģētas, lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu ar tiem ražojumu veidiem, kurus uz Kopienu eksportē attiecīgie Ķīnas ražotāji. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts TER, noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja tirgus ekonomikas trešā valstī, t. i., pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām Indijas vietējā tirgū. Tika pārbaudīts, ka šie darījumi veikti i) parastā tirdzniecības apritē un ii) bija reprezentatīvi saskaņā ar 47. apsvērumā noteikto metodoloģiju. Izmeklēšanā noskaidroja, ka Indijas un Ķīnas izgatavotāju ražošanas procesā ir atsevišķas atšķirības, jo Ķīnas ražotāji izmanto vienkāršākas iekārtas un patērē mazāk enerģijas. Tāpēc Indijas vietējās pārdošanas cenas tika samazinātas tādā apjomā, lai atspoguļotu šīs atšķirības. Vajadzības gadījumā šīs cenas tika koriģētas, lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu ar tiem ražojumu veidiem, kurus uz Kopienu eksportē attiecīgie Ķīnas ražotāji.

| (52) | Rezultātā par normālo vērtību noteica Indijas ražotāja, kas sadarbojās, vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas bija paredzēta nesaistītiem pircējiem. |
| --- | --- |

(52)

Rezultātā par normālo vērtību noteica Indijas ražotāja, kas sadarbojās, vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas bija paredzēta nesaistītiem pircējiem.

5.   Eksporta cena

| (53) | Tajos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. Tas attiecās uz trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem piešķīra AR. |
| --- | --- |

(53)

Tajos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. Tas attiecās uz trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem piešķīra AR.

| (54) | Kad eksporta pārdošana uz Kopienu tika veikta ar saistīta importētāja starpniecību, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz šā saistītā importētāja tālākpārdošanas cenu pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika veiktas korekcijas visām izmaksām, kas radās, importējot un minētajam importētājam tālākpārdodot, ieskaitot TVA izmaksas un samērīgu peļņas normu. Tas attiecās uz vienīgo uzņēmumu, kuram piešķīra TER un uz trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem nepiešķīra TER vai AR. |
| --- | --- |

(54)

Kad eksporta pārdošana uz Kopienu tika veikta ar saistīta importētāja starpniecību, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz šā saistītā importētāja tālākpārdošanas cenu pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika veiktas korekcijas visām izmaksām, kas radās, importējot un minētajam importētājam tālākpārdodot, ieskaitot TVA izmaksas un samērīgu peļņas normu. Tas attiecās uz vienīgo uzņēmumu, kuram piešķīra TER un uz trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem nepiešķīra TER vai AR.

6.   Salīdzinājums

| (55) | Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu, tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Visos gadījumos, kad to atzina par pamatotu, precīzu un kad to pamatoja pārbaudīti pierādījumi, tika veiktas attiecīgas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām un apdrošināšanu, kredītizmaksām, komisijas maksām un maksājumiem par bankas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(55)

Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu, tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Visos gadījumos, kad to atzina par pamatotu, precīzu un kad to pamatoja pārbaudīti pierādījumi, tika veiktas attiecīgas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām un apdrošināšanu, kredītizmaksām, komisijas maksām un maksājumiem par bankas pakalpojumiem.

| (56) | Tika konstatēts, ka no eksporta pārdošanas apjoma tiek atgūts zemāks PVN nekā no pārdošanas apjoma vietējā tirgū. Ņemot vērā šo starpību, eksporta cenas koriģēja pēc atmaksātā PVN starpības starp eksporta pārdošanas apjomu un pārdošanas apjomu vietējā tirgū, t. i., 2 % 2003. gadā un 4 % 2004. gadā. |
| --- | --- |

(56)

Tika konstatēts, ka no eksporta pārdošanas apjoma tiek atgūts zemāks PVN nekā no pārdošanas apjoma vietējā tirgū. Ņemot vērā šo starpību, eksporta cenas koriģēja pēc atmaksātā PVN starpības starp eksporta pārdošanas apjomu un pārdošanas apjomu vietējā tirgū, t. i., 2 % 2003. gadā un 4 % 2004. gadā.

7.   Dempinga starpība

7.1.   Ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem tika piešķirts TER/AR

a)   TER

| (57) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu attiecībā uz vienīgo izlasē iekļauto uzņēmumu, kuram tika piešķirts TER, ikviena uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstīgu attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu attiecībā uz vienīgo izlasē iekļauto uzņēmumu, kuram tika piešķirts TER, ikviena uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstīgu attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (58) | Saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 6. punktu attiecībā uz četriem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts TER, bet kuri netika iekļauti atlasē, attiecināja dempinga starpību, kas tika noteikta iepriekš izlasē iekļautajam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 6. punktu attiecībā uz četriem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts TER, bet kuri netika iekļauti atlasē, attiecināja dempinga starpību, kas tika noteikta iepriekš izlasē iekļautajam uzņēmumam.

b)   AR

| (59) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu attiecībā uz trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts AR, vidējā svērtā normālā vērtība, kuru noteica analogajai valstij, tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu attiecībā uz trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts AR, vidējā svērtā normālā vērtība, kuru noteica analogajai valstij, tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu.

| (60) | Diviem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts AR, bet kuri nebija iekļauti izlasē, dempinga starpība tika noteikta vidējās svērtās dempinga starpības līmenī, ko noteica iepriekš izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem piešķīra AR. |
| --- | --- |

(60)

Diviem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts AR, bet kuri nebija iekļauti izlasē, dempinga starpība tika noteikta vidējās svērtās dempinga starpības līmenī, ko noteica iepriekš izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem piešķīra AR.

| (61) | Ņemot vērā iepriekšminēto, atsevišķās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir:







  Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd. | 0,0 % |
| --- | --- | --- |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | 0,0 % |
| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. | 0,0 % |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. | 0,0 % |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. | 0,0 % |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd. | 18,6 % |
| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory | 28,6 % |
| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd. | 28,6 % |
| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei | 31,8 % |
| Shandong Huijin Stock Co. Ltd. | 37,9 % |

(61)

Ņemot vērā iepriekšminēto, atsevišķās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir:

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd.

0,0 %

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

0,0 %

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

0,0 %

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

0,0 %

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

0,0 %

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.

18,6 %

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

28,6 %

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd.

28,6 %

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

31,8 %

Shandong Huijin Stock Co. Ltd.

37,9 %

7.2.   Valsts vienotā dempinga starpība

| (62) | Lai aprēķinātu valsts vienoto dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem eksportētājiem, Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Šim nolūkam tika aprēķināta šāda attiecība. Skaitītājs ir to uzņēmumu eksporta apjoms uz Kopienu, kuri sadarbojās, bet kuriem netika piešķirts ne TER, ne AR. Saucējs ir kopējais ĶTR izcelsmes eksporta apjoms uz Kopienu (saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem), no kura atņemts to uzņēmumu eksporta apjoms, kuriem tika piešķirts TER un AR. Uz šā pamata noteica, ka sadarbības līmenis bija 22 %, kas tiek uzskatīts par zemu līmeni pat tik sadrumstalotai ražošanas nozarei, par kādu atzīst attiecīgā ražojuma nozari. |
| --- | --- |

(62)

Lai aprēķinātu valsts vienoto dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem eksportētājiem, Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Šim nolūkam tika aprēķināta šāda attiecība. Skaitītājs ir to uzņēmumu eksporta apjoms uz Kopienu, kuri sadarbojās, bet kuriem netika piešķirts ne TER, ne AR. Saucējs ir kopējais ĶTR izcelsmes eksporta apjoms uz Kopienu (saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem), no kura atņemts to uzņēmumu eksporta apjoms, kuriem tika piešķirts TER un AR. Uz šā pamata noteica, ka sadarbības līmenis bija 22 %, kas tiek uzskatīts par zemu līmeni pat tik sadrumstalotai ražošanas nozarei, par kādu atzīst attiecīgā ražojuma nozari.

| (63) | Valsts vienotā dempinga starpība citiem ražotājiem eksportētājiem tika noteikta šādi: |
| --- | --- |

(63)

Valsts vienotā dempinga starpība citiem ražotājiem eksportētājiem tika noteikta šādi:

| (64) | To uzņēmumu, kuri nesadarbojās, dempinga līmeni eksporta apjomam noteica, pamatojoties uz divu ražojumu kategorijām ar visaugstākajām starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts ne TER, ne AR. |
| --- | --- |

(64)

To uzņēmumu, kuri nesadarbojās, dempinga līmeni eksporta apjomam noteica, pamatojoties uz divu ražojumu kategorijām ar visaugstākajām starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts ne TER, ne AR.

| (65) | Uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet kuriem netika piešķirts ne TER, ne AR, pašreizējā aprēķina vajadzībām tiek piešķirta iedomāta atsevišķa starpība saskaņā ar 55. apsvērumā noteikto metodoloģiju. |
| --- | --- |

(65)

Uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet kuriem netika piešķirts ne TER, ne AR, pašreizējā aprēķina vajadzībām tiek piešķirta iedomāta atsevišķa starpība saskaņā ar 55. apsvērumā noteikto metodoloģiju.

| (66) | Visbeidzot valsts vienotā dempinga starpība tika aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš minētajām iedomātajām atsevišķajām starpībām, kā svēruma koeficientu izmantojot ikvienas eksportētāju grupas (gan to, kas sadarbojās, gan to, kas nesadarbojās) CIF vērtību. |
| --- | --- |

(66)

Visbeidzot valsts vienotā dempinga starpība tika aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš minētajām iedomātajām atsevišķajām starpībām, kā svēruma koeficientu izmantojot ikvienas eksportētāju grupas (gan to, kas sadarbojās, gan to, kas nesadarbojās) CIF vērtību.

| (67) | Pamatojoties uz to, valsts vienotais dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 47,8 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas. |
| --- | --- |

(67)

Pamatojoties uz to, valsts vienotais dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 47,8 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas.

D.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

a)   Kopienas ražošana

| (68) | Izmeklēšanā konstatēja, ka lējumus izgatavoja četri sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji, kas tika iekļauti izlasē, un pieci citi Kopienas ražotāji, kas atbalstīja sūdzību. |
| --- | --- |

(68)

Izmeklēšanā konstatēja, ka lējumus izgatavoja četri sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji, kas tika iekļauti izlasē, un pieci citi Kopienas ražotāji, kas atbalstīja sūdzību.

b)   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (69) | Sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji kopā ar tiem Kopienas ražotājiem, kas atbalstīja sūdzību, piedalījās izlases veidošanā un sadarbojās izmeklēšanā, veido vairāk nekā 60 % no līdzīga ražojuma izgatavošanas Kopienā. Tādēļ uzskata, ka tie veido Kopienas ražošanas nozari Pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(69)

Sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji kopā ar tiem Kopienas ražotājiem, kas atbalstīja sūdzību, piedalījās izlases veidošanā un sadarbojās izmeklēšanā, veido vairāk nekā 60 % no līdzīga ražojuma izgatavošanas Kopienā. Tādēļ uzskata, ka tie veido Kopienas ražošanas nozari Pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (70) | Viens sūdzību iesniegušais uzņēmums tūlīt pēc izmeklēšanas sākšanas pārtrauca sadarbību. Cits izlasē iekļautais uzņēmums neiesniedza savu atbildi attiecīgajā termiņā. Viens uzņēmums, kas atbalstīja sūdzību, liedza atbalstu tūlīt pēc sākšanas. Tāpēc šie trīs uzņēmumi netika iekļauti Kopienas ražošanas nozares definīcijā. |
| --- | --- |

(70)

Viens sūdzību iesniegušais uzņēmums tūlīt pēc izmeklēšanas sākšanas pārtrauca sadarbību. Cits izlasē iekļautais uzņēmums neiesniedza savu atbildi attiecīgajā termiņā. Viens uzņēmums, kas atbalstīja sūdzību, liedza atbalstu tūlīt pēc sākšanas. Tāpēc šie trīs uzņēmumi netika iekļauti Kopienas ražošanas nozares definīcijā.

| (71) | Atsevišķas personas apgalvoja, ka divi galvenie sūdzību iesniegušie uzņēmumi jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares definīcijas, jo tie importēja lielu daudzumu ĶTR izcelsmes lējumu. Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka patiesi saskaņā ar senu praksi Kopienas ražotāji jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares definīcijas, ja tie ir pasargāti no dempinga vai iegūst no tā; tie netiek izslēgti, ja tiek konstatēts, ka Kopienas ražotāji cenu spiediena dēļ Kopienas tirgū bijuši spiesti īslaicīgi un ļoti ierobežotā apjomā izmantot importu. Šajā gadījumā šo divu uzņēmumu kopējais imports IP bija zem 3,5 % no to attiecīgās kopējās ražošanas un aprobežojās ar atsevišķiem Kopienas reģioniem, kurus īpaši skāra Ķīnas imports par dempinga cenām. Ņemot vērā nelielo apjomu, abus Kopienas ražotājus var uzskatīt par Kopienas ražošanas nozares definīcijas sastāvdaļu Pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Pamatojoties uz to, argumentu noraidīja. |
| --- | --- |

(71)

Atsevišķas personas apgalvoja, ka divi galvenie sūdzību iesniegušie uzņēmumi jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares definīcijas, jo tie importēja lielu daudzumu ĶTR izcelsmes lējumu. Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka patiesi saskaņā ar senu praksi Kopienas ražotāji jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares definīcijas, ja tie ir pasargāti no dempinga vai iegūst no tā; tie netiek izslēgti, ja tiek konstatēts, ka Kopienas ražotāji cenu spiediena dēļ Kopienas tirgū bijuši spiesti īslaicīgi un ļoti ierobežotā apjomā izmantot importu. Šajā gadījumā šo divu uzņēmumu kopējais imports IP bija zem 3,5 % no to attiecīgās kopējās ražošanas un aprobežojās ar atsevišķiem Kopienas reģioniem, kurus īpaši skāra Ķīnas imports par dempinga cenām. Ņemot vērā nelielo apjomu, abus Kopienas ražotājus var uzskatīt par Kopienas ražošanas nozares definīcijas sastāvdaļu Pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Pamatojoties uz to, argumentu noraidīja.

E.   KAITĒJUMS

a)   Iepriekšējas piezīmes

| (72) | Ievērojot to, ka attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari ir izmantota izlases metode, kaitējums ir novērtēts, balstoties uz savākto informāciju. Ražošanas, jaudas un ražošanas jaudas izmantojuma, ražīguma, pārdošanas, tirgus daļas, nodarbinātības un izaugsmes tendences tika novērtētas Kopienas ražošanas nozares līmenī. Šajā sakarā tika pieprasīta papildinformācija no visiem Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās, nosūtot aptaujas anketu visiem neatlasītajiem Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās. Kopumā pieci neatlasītie uzņēmumi atbildēja, un viņu sniegtā informācija tika ņemta vērā. Attiecībā uz pārējiem uzņēmumiem – tos neiekļāva procedūrā nesadarbošanās dēļ. Cenu un rentabilitātes, naudas plūsmas, spējas piesaistīt kapitālu un investīcijas, krājumu, investīciju ienākumu un algu tendences tika analizētas uz savāktās informācijas pamata atlasīto Kopienas ražotāju līmenī. |
| --- | --- |

(72)

Ievērojot to, ka attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari ir izmantota izlases metode, kaitējums ir novērtēts, balstoties uz savākto informāciju. Ražošanas, jaudas un ražošanas jaudas izmantojuma, ražīguma, pārdošanas, tirgus daļas, nodarbinātības un izaugsmes tendences tika novērtētas Kopienas ražošanas nozares līmenī. Šajā sakarā tika pieprasīta papildinformācija no visiem Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās, nosūtot aptaujas anketu visiem neatlasītajiem Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās. Kopumā pieci neatlasītie uzņēmumi atbildēja, un viņu sniegtā informācija tika ņemta vērā. Attiecībā uz pārējiem uzņēmumiem – tos neiekļāva procedūrā nesadarbošanās dēļ. Cenu un rentabilitātes, naudas plūsmas, spējas piesaistīt kapitālu un investīcijas, krājumu, investīciju ienākumu un algu tendences tika analizētas uz savāktās informācijas pamata atlasīto Kopienas ražotāju līmenī.

| (73) | Kaitējuma analīze norādīja uz to, ka importa par dempinga cenām iekļūšana Kopienas tirgū nebija vienmērīga. Lai gan imports par dempinga cenām lielā apjomā izplatījās četrpadsmit dalībvalstīs, Francijas tirgū vēl pagaidām nebija iekļuvis imports par dempinga cenām. Tajā pašā laikā divu atlasīto Francijas ražotāju vērtēšanas koeficients Kopienas ražošanas nozares vispārējā stāvoklī bija īpaši augsts, jo to lējumu ražošanas un pārdošanas apjoms Francijā bija aptuveni 36 % no Kopienas ražošanas nozares kopējās ražošanas un kopējās pārdošanas apjoma. Ņemot vērā šo konkrēto stāvokli, uzskatīja par piemērotu kopā ar kaitējuma analīzi Kopienas ražošanas nozarē kopumā iesniegt konkrētu rādītāju tendences analīzi attiecībā uz skarto Kopienas tirgu, t. i., Kopienas tirgu bez Francijas (ES 14). |
| --- | --- |

(73)

Kaitējuma analīze norādīja uz to, ka importa par dempinga cenām iekļūšana Kopienas tirgū nebija vienmērīga. Lai gan imports par dempinga cenām lielā apjomā izplatījās četrpadsmit dalībvalstīs, Francijas tirgū vēl pagaidām nebija iekļuvis imports par dempinga cenām. Tajā pašā laikā divu atlasīto Francijas ražotāju vērtēšanas koeficients Kopienas ražošanas nozares vispārējā stāvoklī bija īpaši augsts, jo to lējumu ražošanas un pārdošanas apjoms Francijā bija aptuveni 36 % no Kopienas ražošanas nozares kopējās ražošanas un kopējās pārdošanas apjoma. Ņemot vērā šo konkrēto stāvokli, uzskatīja par piemērotu kopā ar kaitējuma analīzi Kopienas ražošanas nozarē kopumā iesniegt konkrētu rādītāju tendences analīzi attiecībā uz skarto Kopienas tirgu, t. i., Kopienas tirgu bez Francijas (ES 14).

b)   Acīm redzamais Kopienas patēriņš

| (74) | Acīm redzamais lējumu patēriņš Kopienā tika noteikts, pamatojoties uz ražošanas rādītājiem par ražotājiem, kuri sadarbojās, un pārējo Kopienas ražotāju produkciju un, pieskaitot importu un, atņemot eksportu, izmantojot no Eurostat gūtos datus un informāciju, kā arī no sūdzības iesniedzējiem saņemto informāciju par katras dalībvalsts tirgus apjomu un tā attīstību pārbaudāmajā laikposmā. |
| --- | --- |

(74)

Acīm redzamais lējumu patēriņš Kopienā tika noteikts, pamatojoties uz ražošanas rādītājiem par ražotājiem, kuri sadarbojās, un pārējo Kopienas ražotāju produkciju un, pieskaitot importu un, atņemot eksportu, izmantojot no Eurostat gūtos datus un informāciju, kā arī no sūdzības iesniedzējiem saņemto informāciju par katras dalībvalsts tirgus apjomu un tā attīstību pārbaudāmajā laikposmā.

| (75) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, acīm redzamais lējumu patēriņš Kopienas tirgū, izņemot nelielu lejupslīdi 2002. gadā, saglabājās stabils visā pārbaudāmajā laikposmā un bija ap 580 tūkstošiem tonnu. Lējumu tirgus ir atkarīgs no pieprasījuma, ko ietekmē nosacītā attīstība notekūdeņu vai ūdens nozarē, kas ir atkarīga no vispārējās katras dalībvalsts ekonomiskās attīstības.










  Acīm redzamais Kopienas patēriņš | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnās | 584 000 | 597 000 | 568 000 | 577 000 | 578 750 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 102 | 97 | 99 | 99 |
| Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām, sūdzības, Eurostat. |

(75)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, acīm redzamais lējumu patēriņš Kopienas tirgū, izņemot nelielu lejupslīdi 2002. gadā, saglabājās stabils visā pārbaudāmajā laikposmā un bija ap 580 tūkstošiem tonnu. Lējumu tirgus ir atkarīgs no pieprasījuma, ko ietekmē nosacītā attīstība notekūdeņu vai ūdens nozarē, kas ir atkarīga no vispārējās katras dalībvalsts ekonomiskās attīstības.

Acīm redzamais Kopienas patēriņš

2000

2001

2002

2003

IP

Tonnās

584 000

597 000

568 000

577 000

578 750

Indekss 2000 = 100

100

102

97

99

99

Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām, sūdzības, Eurostat.

c)   Attiecīgās valsts importa apjoms un tirgus daļa

| (76) | Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa par dempinga cenām apjomu aprēķināja, no Eurostat datiem atskaitot tāda importa apjomu, ko nepārdeva par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām apjoms palielinājās no 122 511 tonnām 2000. gadā līdz 179 755 tonnām IP, liecinot uz strauju kāpumu par 47 %. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms (tonnās) | 122 511 | 149 329 | 163 135 | 181 400 | 179 755 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 122 | 133 | 148 | 147 |

(76)

Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa par dempinga cenām apjomu aprēķināja, no Eurostat datiem atskaitot tāda importa apjomu, ko nepārdeva par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām apjoms palielinājās no 122 511 tonnām 2000. gadā līdz 179 755 tonnām IP, liecinot uz strauju kāpumu par 47 %.

2000

2001

2002

2003

IP

Importa apjoms (tonnās)

122 511

149 329

163 135

181 400

179 755

Indekss 2000 = 100

100

122

133

148

147

| (77) | Pārbaudāmajā periodā pastāvīgi palielinājās importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms Kopienas tirgū – no 21,0 % 2000. gadā līdz 31,1 % IP. Tādēļ pārbaudāmajā periodā imports par dempinga cenām ir ievērojami palielinājies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē attiecībā pret Kopienas patēriņu (par vairāk nekā 10 procentu punktiem). | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa | 21,0 % | 25,0 % | 28,7 % | 31,4 % | 31,1 % |

(77)

Pārbaudāmajā periodā pastāvīgi palielinājās importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms Kopienas tirgū – no 21,0 % 2000. gadā līdz 31,1 % IP. Tādēļ pārbaudāmajā periodā imports par dempinga cenām ir ievērojami palielinājies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē attiecībā pret Kopienas patēriņu (par vairāk nekā 10 procentu punktiem).

2000

2001

2002

2003

IP

Tirgus daļa

21,0 %

25,0 %

28,7 %

31,4 %

31,1 %

d)   Acīm redzamais Kopienas patēriņš ES 14 valstīs

| (78) | Acīm redzamais lējumu patēriņš ES 14 valstīs tika noteikts tāpat kā kopējais Kopienas patēriņš, atskaitot Francijas patēriņu. Acīm redzamais lējumu patēriņš ES 14 valstīs noturējās nedaudz virs 460 tūkstošiem tonnu visā pārbaudāmajā periodā.










  Acīm redzamais Kopienas patēriņš | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnās | 464 000 | 480 000 | 458 000 | 462 000 | 462 500 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 103 | 99 | 100 | 100 |
| Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām, sūdzības, Eurostat. |

(78)

Acīm redzamais lējumu patēriņš ES 14 valstīs tika noteikts tāpat kā kopējais Kopienas patēriņš, atskaitot Francijas patēriņu. Acīm redzamais lējumu patēriņš ES 14 valstīs noturējās nedaudz virs 460 tūkstošiem tonnu visā pārbaudāmajā periodā.

Acīm redzamais Kopienas patēriņš

2000

2001

2002

2003

IP

Tonnās

464 000

480 000

458 000

462 000

462 500

Indekss 2000 = 100

100

103

99

100

100

Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām, sūdzības, Eurostat.

e)   Attiecīgās valsts importa apjoms un tirgus daļa ES 14 valstīs

| (79) | Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa par dempinga cenām apjomu aprēķināja, atskaitot no Eurostat datiem par importa kopapjomu no ĶTR importa apjomu, ko nepārdeva par dempinga cenām, un Francijas importa apjomu. Pēdējais atskaitījums tika uzskatīts par pietiekamu, lai pareizi aprēķinātu importu par dempinga cenām ES 14 valstīs, jo atbilstoši sūdzības iesniedzēju ražotāju iesniegtajai informācijai Francijas tirgū nav nonācis ievērojams importa par dempinga cenām apjoms. Importa par dempinga cenām apjoms palielinājās no 119 818 tonnām 2000. gadā līdz 171 946 tonnām IP, norādot uz strauju kāpumu par 44 %. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms (tonnās) | 119 818 | 145 509 | 158 323 | 172 886 | 171 946 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 121 | 132 | 144 | 144 |

(79)

Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa par dempinga cenām apjomu aprēķināja, atskaitot no Eurostat datiem par importa kopapjomu no ĶTR importa apjomu, ko nepārdeva par dempinga cenām, un Francijas importa apjomu. Pēdējais atskaitījums tika uzskatīts par pietiekamu, lai pareizi aprēķinātu importu par dempinga cenām ES 14 valstīs, jo atbilstoši sūdzības iesniedzēju ražotāju iesniegtajai informācijai Francijas tirgū nav nonācis ievērojams importa par dempinga cenām apjoms. Importa par dempinga cenām apjoms palielinājās no 119 818 tonnām 2000. gadā līdz 171 946 tonnām IP, norādot uz strauju kāpumu par 44 %.

2000

2001

2002

2003

IP

Importa apjoms (tonnās)

119 818

145 509

158 323

172 886

171 946

Indekss 2000 = 100

100

121

132

144

144

| (80) | Pārbaudāmajā periodā palielinājās importa par dempinga cenām no ĶTR daļa ES 14 valstu tirgū – no 25,8 % 2000. gadā līdz 37,2 % IP. Tirgus daļas pieaugums ir nedaudz lielāks par to, kāds pārbaudāmajā periodā novērots Kopienas līmenī kopumā. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa | 25,82 % | 30,31 % | 34,57 % | 37,42 % | 37,18 % |

(80)

Pārbaudāmajā periodā palielinājās importa par dempinga cenām no ĶTR daļa ES 14 valstu tirgū – no 25,8 % 2000. gadā līdz 37,2 % IP. Tirgus daļas pieaugums ir nedaudz lielāks par to, kāds pārbaudāmajā periodā novērots Kopienas līmenī kopumā.

2000

2001

2002

2003

IP

Tirgus daļa

25,82 %

30,31 %

34,57 %

37,42 %

37,18 %

f)   Importa par dempinga cenām cenas un pārlieku liels cenu samazinājums

i)   Importa cenas

| (81) | Cenas informācija par attiecīgo importu, kā pamatā bija importa apjoms un no Eurostat datiem gūti rādītāji, liecināja, ka no 2000. gada līdz IP ĶTR izcelsmes importa vidējās CIF cenas samazinājās par 11 %. Īpaši straujš samazinājums bija 2003. gadā un IP. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas EUR par tonnu | 548 | 560 | 531 | 486 | 489 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 102 | 97 | 89 | 89 |
| Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs. |

(81)

Cenas informācija par attiecīgo importu, kā pamatā bija importa apjoms un no Eurostat datiem gūti rādītāji, liecināja, ka no 2000. gada līdz IP ĶTR izcelsmes importa vidējās CIF cenas samazinājās par 11 %. Īpaši straujš samazinājums bija 2003. gadā un IP.

2000

2001

2002

2003

IP

Cenas EUR par tonnu

548

560

531

486

489

Indekss 2000 = 100

100

102

97

89

89

Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs.

ii)   Pārlieku liels cenu samazinājums un cenu samazināšanās

| (82) | Lai aprēķinātu pārlieku lielā cenu samazinājuma līmeni IP, salīdzināja to līdzīgo ražojumu cenas, kurus pārdod izlasē iekļautie Kopienas ražošanas nozares ražotāji, ar ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, cenām, kādas ir Kopienas tirgū IP pārdotajam importam par dempinga cenām, pamatojoties uz vidējo svērto cenu vienam lējuma izstrādājuma tipam, atskaitot visas neatkarīgo klientu atlaides un nodokļus. Kopienas ražošanas nozares cenas koriģēja, ņemot vērā ražotāja cenas. Attiecīgā importa cenas bija CIF cenas ar atbilstošu pielāgojumu attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām. |
| --- | --- |

(82)

Lai aprēķinātu pārlieku lielā cenu samazinājuma līmeni IP, salīdzināja to līdzīgo ražojumu cenas, kurus pārdod izlasē iekļautie Kopienas ražošanas nozares ražotāji, ar ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, cenām, kādas ir Kopienas tirgū IP pārdotajam importam par dempinga cenām, pamatojoties uz vidējo svērto cenu vienam lējuma izstrādājuma tipam, atskaitot visas neatkarīgo klientu atlaides un nodokļus. Kopienas ražošanas nozares cenas koriģēja, ņemot vērā ražotāja cenas. Attiecīgā importa cenas bija CIF cenas ar atbilstošu pielāgojumu attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām.

| (83) | Daži importētāji, kuri sadarbojās, apgalvoja, ka Kopienas ražotāju attiecīgā ražojuma pārdošana, izsludinot atklātu izsoli, nav jāņem vērā, aprēķinot pārlieku lielo cenu samazinājumu, jo pārdošana valsts iestādēm var paredzēt pakalpojumus un garantijas, kā arī citas papildizmaksas, kas izsoles procedūrā pārdotos ražojumus padara pamatoti atšķirīgus no tiem, kas pārdoti ierastā pārdošanas ceļā. Šajāi sakarā, pirmkārt, jānorāda, ka šī sūdzība nebija pamatota ar pierādījumu par cenu atšķirību, kas izrietēja no piedāvājumiem un citām tirdzniecības sarunām. Turklāt atlasīto Kopienas ražotāju, kuri sadarbojās, pārdošanas apjoms IP veido ļoti nelielu procentu un tie nevarēja būtiski ietekmēt to, kā aprēķināja pārmērīgu lielu cenu samazinājumu. Šā iemesla dēļ prasījumu noraidīja. |
| --- | --- |

(83)

Daži importētāji, kuri sadarbojās, apgalvoja, ka Kopienas ražotāju attiecīgā ražojuma pārdošana, izsludinot atklātu izsoli, nav jāņem vērā, aprēķinot pārlieku lielo cenu samazinājumu, jo pārdošana valsts iestādēm var paredzēt pakalpojumus un garantijas, kā arī citas papildizmaksas, kas izsoles procedūrā pārdotos ražojumus padara pamatoti atšķirīgus no tiem, kas pārdoti ierastā pārdošanas ceļā. Šajāi sakarā, pirmkārt, jānorāda, ka šī sūdzība nebija pamatota ar pierādījumu par cenu atšķirību, kas izrietēja no piedāvājumiem un citām tirdzniecības sarunām. Turklāt atlasīto Kopienas ražotāju, kuri sadarbojās, pārdošanas apjoms IP veido ļoti nelielu procentu un tie nevarēja būtiski ietekmēt to, kā aprēķināja pārmērīgu lielu cenu samazinājumu. Šā iemesla dēļ prasījumu noraidīja.

| (84) | Faktori, kādus ņēma vērā, lai noteiktu ražojuma tipus, galvenokārt bija attiecīgajam ražojumam izmantotā izejviela (pelēkais čuguns vai kaļamais čuguns ar vai bez betona), tā izmantošana (lūku vāki, ūdens noteku pārsedzes vai lūku virszemes atveres), tā izmēri un dažādi piederumi, kā arī tā atbilstība EN124 Eiropas standartiem. |
| --- | --- |

(84)

Faktori, kādus ņēma vērā, lai noteiktu ražojuma tipus, galvenokārt bija attiecīgajam ražojumam izmantotā izejviela (pelēkais čuguns vai kaļamais čuguns ar vai bez betona), tā izmantošana (lūku vāki, ūdens noteku pārsedzes vai lūku virszemes atveres), tā izmēri un dažādi piederumi, kā arī tā atbilstība EN124 Eiropas standartiem.

| (85) | Šis salīdzinājums apliecināja, ka IP ĶTR izcelsmes attiecīgos ražojumus Kopienā pārdeva par cenām, kuras bija par 31 % līdz 60 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares par cenām. |
| --- | --- |

(85)

Šis salīdzinājums apliecināja, ka IP ĶTR izcelsmes attiecīgos ražojumus Kopienā pārdeva par cenām, kuras bija par 31 % līdz 60 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares par cenām.

g)   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (86) | Saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri no 2000. gada līdz IP beigām ietekmēja Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri no 2000. gada līdz IP beigām ietekmēja Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

i)   Ražošanas jauda, ražošana un jaudas izmantojums

| (87) | Pārbaudāmajā periodā Kopienas ražošanas nozares jauda nedaudz palielinājās, drīzāk liecinot par pašreizējās jaudas pārstrukturēšanos, nevis par pieaugumu, pateicoties jauniem ieguldījumiem. Šajā pašā periodā Kopienas ražošanas nozarē ražošana samazinājās par 7 procentu punktiem un tās jaudas izmantojuma līmenis – par vairāk nekā 8 procentu punktiem. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 295 287 | 295 987 | 302 487 | 303 487 | 303 487 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 244 983 | 236 042 | 211 495 | 217 151 | 227 100 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 96 | 86 | 89 | 93 |
| Ražošanas jauda un tās izmantojuma rādītāji | 83,0 % | 79,7 % | 69,9 % | 71,6 % | 74,8 % |
| Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām. |

(87)

Pārbaudāmajā periodā Kopienas ražošanas nozares jauda nedaudz palielinājās, drīzāk liecinot par pašreizējās jaudas pārstrukturēšanos, nevis par pieaugumu, pateicoties jauniem ieguldījumiem. Šajā pašā periodā Kopienas ražošanas nozarē ražošana samazinājās par 7 procentu punktiem un tās jaudas izmantojuma līmenis – par vairāk nekā 8 procentu punktiem.

2000

2001

2002

2003

IP

Ražošanas jauda (tonnās)

295 287

295 987

302 487

303 487

303 487

Indekss 2000 = 100

100

100

102

103

103

Ražošanas apjoms (tonnās)

244 983

236 042

211 495

217 151

227 100

Indekss 2000 = 100

100

96

86

89

93

Ražošanas jauda un tās izmantojuma rādītāji

83,0 %

79,7 %

69,9 %

71,6 %

74,8 %

Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām.

| (88) | ES 14 valstīs Kopienas ražošanas nozares ražošanas jaudai bija līdzīgs pieaugums tam Kopienas līmenī reģistrētajam pieaugumam. Tomēr ražošana un ražošanas jaudas izmantojums samazinājās straujāk – par 14 procentu punktiem. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 188 287 | 188 987 | 191 737 | 191 987 | 191 987 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 100 | 102 | 102 | 102 |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 169 749 | 168 624 | 140 969 | 140 834 | 145 819 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 99 | 83 | 83 | 86 |
| Ražošanas jauda un tās izmantojuma rādītāji | 90,2 % | 89,2 % | 73,5 % | 73,4 % | 76,0 % |
| Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām. |

(88)

ES 14 valstīs Kopienas ražošanas nozares ražošanas jaudai bija līdzīgs pieaugums tam Kopienas līmenī reģistrētajam pieaugumam. Tomēr ražošana un ražošanas jaudas izmantojums samazinājās straujāk – par 14 procentu punktiem.

2000

2001

2002

2003

IP

Ražošanas jauda (tonnās)

188 287

188 987

191 737

191 987

191 987

Indekss 2000 = 100

100

100

102

102

102

Ražošanas apjoms (tonnās)

169 749

168 624

140 969

140 834

145 819

Indekss 2000 = 100

100

99

83

83

86

Ražošanas jauda un tās izmantojuma rādītāji

90,2 %

89,2 %

73,5 %

73,4 %

76,0 %

Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām.

ii)   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums

| (89) | Kopienas ražošanas nozarē pārdošanas apjoms samazinājās par 10 %, un tādēļ tās tirgus daļa samazinājās par 3,8 % procentu punktiem pārbaudāmajā periodā, turpretim importa apjoms par dempinga cenām pieauga par 47 % un tā tirgus daļa – par 10,1 %. |
| --- | --- |

(89)

Kopienas ražošanas nozarē pārdošanas apjoms samazinājās par 10 %, un tādēļ tās tirgus daļa samazinājās par 3,8 % procentu punktiem pārbaudāmajā periodā, turpretim importa apjoms par dempinga cenām pieauga par 47 % un tā tirgus daļa – par 10,1 %.

| (90) | ES 14 valstīs Kopienas ražošanas nozare zaudēja lielāku tirgus daļu (5,4 %), jo tās pārdošanas apjoms ievērojami samazinājās (– 17 %) pārbaudāmajā periodā. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošana tonnās | 151 987 | 143 367 | 123 504 | 126 896 | 126 492 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 94 | 81 | 83 | 83 |
| Tirgus daļa | 32,76 % | 29,87 % | 26,97 % | 27,47 % | 27,35 % |

(90)

ES 14 valstīs Kopienas ražošanas nozare zaudēja lielāku tirgus daļu (5,4 %), jo tās pārdošanas apjoms ievērojami samazinājās (– 17 %) pārbaudāmajā periodā.

2000

2001

2002

2003

IP

Pārdošana tonnās

151 987

143 367

123 504

126 896

126 492

Indekss 2000 = 100

100

94

81

83

83

Tirgus daļa

32,76 %

29,87 %

26,97 %

27,47 %

27,35 %

iii)   Nodarbinātība un ražīgums

| (91) | Nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē pārbaudāmajā periodā samazinājās par 13 %. Kopienas ražošanas nozares ražīgums, kas izteikts saražotajās tonnās uz vienu nodarbināto gada laikā, palielinājās no 133 tonnām 2000. gadā līdz 141 tonnai IP. Šāds saražotā pieaugums uz vienu cilvēku galvenokārt skaidrojams ar Kopienas ražošanas nozares centieniem racionalizēt ražošanu un kontrolēt pieaugošo importu par dempinga cenām. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 1 843 | 1 783 | 1 721 | 1 657 | 1 610 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 97 | 93 | 90 | 87 |
| Ražīgums: produkcija/nodarbinātais | 133 | 132 | 123 | 131 | 141 |
| Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz aptaujas anketām. |

(91)

Nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē pārbaudāmajā periodā samazinājās par 13 %. Kopienas ražošanas nozares ražīgums, kas izteikts saražotajās tonnās uz vienu nodarbināto gada laikā, palielinājās no 133 tonnām 2000. gadā līdz 141 tonnai IP. Šāds saražotā pieaugums uz vienu cilvēku galvenokārt skaidrojams ar Kopienas ražošanas nozares centieniem racionalizēt ražošanu un kontrolēt pieaugošo importu par dempinga cenām.

2000

2001

2002

2003

IP

Darbinieku skaits

1 843

1 783

1 721

1 657

1 610

Indekss 2000 = 100

100

97

93

90

87

Ražīgums: produkcija/nodarbinātais

133

132

123

131

141

Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz aptaujas anketām.

| (92) | Tomēr nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē ES 14 valstīs pārbaudāmajā periodā samazinājās straujāk, jo tika reģistrēts kritums par 16 %. Tās ražīgums pieauga no 132 tonnām 2000. gadā līdz 135 tonnām IP. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 1 290 | 1 238 | 1 187 | 1 128 | 1 084 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 96 | 92 | 87 | 84 |
| Ražīgums: produkcija/nodarbinātais | 132 | 136 | 119 | 125 | 135 |
| Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz aptaujas anketām. |

(92)

Tomēr nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē ES 14 valstīs pārbaudāmajā periodā samazinājās straujāk, jo tika reģistrēts kritums par 16 %. Tās ražīgums pieauga no 132 tonnām 2000. gadā līdz 135 tonnām IP.

2000

2001

2002

2003

IP

Darbinieku skaits

1 290

1 238

1 187

1 128

1 084

Indekss 2000 = 100

100

96

92

87

84

Ražīgums: produkcija/nodarbinātais

132

136

119

125

135

Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz aptaujas anketām.

iv)   Krājumi

| (93) | Kopienas ražošanas nozares krājumu līmenis pārbaudāmajā periodā palielinājās par 16 %. Ražojumu uzkrāšanās noliktavās norāda uz pārdošanas līmeņa kritumu, kas noticis ātrākā tempā nekā ražošanas līmeņa samazināšanās. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi | 33 815 | 36 964 | 37 510 | 37 455 | 39 375 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 109 | 111 | 111 | 116 |

(93)

Kopienas ražošanas nozares krājumu līmenis pārbaudāmajā periodā palielinājās par 16 %. Ražojumu uzkrāšanās noliktavās norāda uz pārdošanas līmeņa kritumu, kas noticis ātrākā tempā nekā ražošanas līmeņa samazināšanās.

2000

2001

2002

2003

IP

Krājumi

33 815

36 964

37 510

37 455

39 375

Indekss 2000 = 100

100

109

111

111

116

v)   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas vietējā tirgū

| (94) | Izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju vidējā neto pārdošanas cena saglabājās faktiski stabila. Tomēr šāda stabilitāte neatspoguļo būtisko tērauda lūžņu cenas pieaugumu par 34 %, kas ir galvenā attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksu sastāvdaļa laikposmā no 2000. gada līdz IP. Šajā sakarā jānorāda, ka katra tērauda lūžņu cenas izmaiņa tieši un pilnībā atspoguļojas attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās, jo tā ir galvenā izejviela ražošanā. Tādēļ Kopienas ražošanas nozare nevarēja ļaut šādam pieaugumam atspoguļoties pārdošanas cenās, ko pamatoti varētu prognozēt, ja imports par dempinga cenām neradītu spiedienu uz šīm cenām un ja pārējo valstu vidējā importa cena būtu ievērojami augstāka nekā ĶTR importa cena. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena (EUR/tonnas) | 1 131 | 1 157 | 1 153 | 1 141 | 1 153 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 102 | 102 | 101 | 102 |
| Avots: izlasē iekļautās Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām. |

(94)

Izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju vidējā neto pārdošanas cena saglabājās faktiski stabila. Tomēr šāda stabilitāte neatspoguļo būtisko tērauda lūžņu cenas pieaugumu par 34 %, kas ir galvenā attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksu sastāvdaļa laikposmā no 2000. gada līdz IP. Šajā sakarā jānorāda, ka katra tērauda lūžņu cenas izmaiņa tieši un pilnībā atspoguļojas attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās, jo tā ir galvenā izejviela ražošanā. Tādēļ Kopienas ražošanas nozare nevarēja ļaut šādam pieaugumam atspoguļoties pārdošanas cenās, ko pamatoti varētu prognozēt, ja imports par dempinga cenām neradītu spiedienu uz šīm cenām un ja pārējo valstu vidējā importa cena būtu ievērojami augstāka nekā ĶTR importa cena.

2000

2001

2002

2003

IP

Vidējā pārdošanas cena (EUR/tonnas)

1 131

1 157

1 153

1 141

1 153

Indekss 2000 = 100

100

102

102

101

102

Avots: izlasē iekļautās Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām.

| (95) | Līdzīga stabilitāte tika novērota attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares ES 14 valstu ražotāju vidējo neto pārdošanas cenu. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena (EUR/tonnas) | 1 056 | 1 070 | 1 053 | 1 031 | 1 048 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 101 | 100 | 98 | 99 |
| Avots: izlasē iekļautās Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām. |

(95)

Līdzīga stabilitāte tika novērota attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares ES 14 valstu ražotāju vidējo neto pārdošanas cenu.

2000

2001

2002

2003

IP

Vidējā pārdošanas cena (EUR/tonnas)

1 056

1 070

1 053

1 031

1 048

Indekss 2000 = 100

100

101

100

98

99

Avots: izlasē iekļautās Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām.

vi)   Rentabilitāte

| (96) | Atlasīto Kopienas ražošanas nozares ražotāju ienākumi no tīrās pārdošanas Kopienas tirgū neatkarīgajiem klientiem pirms nodokļu nomaksas samazinājās no 12,1 % 2000. gadā līdz 9,9 % IP, liecinot par 18 procentu lielu kritumu pārbaudāmajā periodā. Šāds kritums bija pat straujāks līdz 2002. gadam. Kopš tā perioda rentabilitāte attīstījās drīzāk pozitīvi, vispirms liecinot par noteiktu Kopienas ražošanas nozares spēju atgūties no sarežģīta finanšu stāvokļa. Šajā sakarā jānorāda, ka tāda pati tendence novērota vairākiem rādītājiem, piemēram, ražošanā, jaudas izmantojumā, ražīgumā un pārdošanas apjomā. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | 12,1 % | 10,5 % | 8,1 % | 9,4 % | 9,9 % |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 87 | 67 | 78 | 82 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju atbildes uz anketām. |

(96)

Atlasīto Kopienas ražošanas nozares ražotāju ienākumi no tīrās pārdošanas Kopienas tirgū neatkarīgajiem klientiem pirms nodokļu nomaksas samazinājās no 12,1 % 2000. gadā līdz 9,9 % IP, liecinot par 18 procentu lielu kritumu pārbaudāmajā periodā. Šāds kritums bija pat straujāks līdz 2002. gadam. Kopš tā perioda rentabilitāte attīstījās drīzāk pozitīvi, vispirms liecinot par noteiktu Kopienas ražošanas nozares spēju atgūties no sarežģīta finanšu stāvokļa. Šajā sakarā jānorāda, ka tāda pati tendence novērota vairākiem rādītājiem, piemēram, ražošanā, jaudas izmantojumā, ražīgumā un pārdošanas apjomā.

2000

2001

2002

2003

IP

Rentabilitāte

12,1 %

10,5 %

8,1 %

9,4 %

9,9 %

Indekss 2000 = 100

100

87

67

78

82

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju atbildes uz anketām.

| (97) | Rentabilitāte ES 14 valstīs samazinājās no 9,4 % 2000. gadā līdz 5,3 % IP, norādot uz kritumu par 44 atskaites punktiem pārbaudāmajā periodā. Lai gan pēc 2002. gada bija novērojama pozitīva attīstība, tās rentabilitāte neatjaunojās līdz 2000. gadā sasniegtajam līmenim, kas uzskatāms par atbilstošu šāda veida ražošanas nozarē. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | 9,4 % | 5,9 % | 1,0 % | 4,3 % | 5,3 % |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 63 | 11 | 46 | 56 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju atbildes uz anketām. |

(97)

Rentabilitāte ES 14 valstīs samazinājās no 9,4 % 2000. gadā līdz 5,3 % IP, norādot uz kritumu par 44 atskaites punktiem pārbaudāmajā periodā. Lai gan pēc 2002. gada bija novērojama pozitīva attīstība, tās rentabilitāte neatjaunojās līdz 2000. gadā sasniegtajam līmenim, kas uzskatāms par atbilstošu šāda veida ražošanas nozarē.

2000

2001

2002

2003

IP

Rentabilitāte

9,4 %

5,9 %

1,0 %

4,3 %

5,3 %

Indekss 2000 = 100

100

63

11

46

56

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju atbildes uz anketām.

vii)   Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

| (98) | Ieguldījumu līmenis attiecīgā ražojuma ražošanā, kādus veikuši atlasītie Kopienas ražošanas nozares ražotāji, samazinājās uz pusi pārbaudāmajā periodā – 12 miljoniem EUR līdz aptuveni 6 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

(98)

Ieguldījumu līmenis attiecīgā ražojuma ražošanā, kādus veikuši atlasītie Kopienas ražošanas nozares ražotāji, samazinājās uz pusi pārbaudāmajā periodā – 12 miljoniem EUR līdz aptuveni 6 miljoniem EUR.

| (99) | Atlasītie Kopienas ražošanas nozares ražotāju ienākumi no ieguldījumiem, kas izsaka viņu pirms nodokļu nomaksas iznākumu kā procentu no vidējās attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoto aktīvu sākuma un slēguma neto bilances vērtības, laikposmā no 2000. līdz 2001. gadam bija pozitīva, atspoguļojot ražotāju lejupslīdošo peļņu. Attiecībā uz laikposmu pēc 2001. gada līdzīgi gadījumam ar rentabilitāti, kad 2002. gadā bija novērojams kritums, to pēc tam kompensēja 2003. gadā un IP. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi tūkstošos EUR | 12 091 | 10 989 | 6 497 | 6 496 | 6 124 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 91 | 54 | 54 | 51 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 32,4 % | 29,0 % | 23,7 % | 30,1 % | 33,9 % |
| Avots: izlasē iekļautās Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām. |

(99)

Atlasītie Kopienas ražošanas nozares ražotāju ienākumi no ieguldījumiem, kas izsaka viņu pirms nodokļu nomaksas iznākumu kā procentu no vidējās attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoto aktīvu sākuma un slēguma neto bilances vērtības, laikposmā no 2000. līdz 2001. gadam bija pozitīva, atspoguļojot ražotāju lejupslīdošo peļņu. Attiecībā uz laikposmu pēc 2001. gada līdzīgi gadījumam ar rentabilitāti, kad 2002. gadā bija novērojams kritums, to pēc tam kompensēja 2003. gadā un IP.

2000

2001

2002

2003

IP

Ieguldījumi tūkstošos EUR

12 091

10 989

6 497

6 496

6 124

Indekss 1999 = 100

100

91

54

54

51

Ienākums no ieguldījumiem

32,4 %

29,0 %

23,7 %

30,1 %

33,9 %

Avots: izlasē iekļautās Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām.

viii)   Spēja piesaistīt kapitālu

| (100) | Nebija rādītāju tam, ka Kopienas ražošanas nozarē kopumā būtu novērotas grūtības piesaistīt kapitālu savām darbībām. |
| --- | --- |

(100)

Nebija rādītāju tam, ka Kopienas ražošanas nozarē kopumā būtu novērotas grūtības piesaistīt kapitālu savām darbībām.

ix)   Naudas plūsma

| (101) | Atlasītie Kopienas ražošanas nozares ražotāji reģistrēja negatīvu ienākošās neto naudas plūsmu no saimnieciskās darbības pārbaudāmajā periodā. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma tūkstošos EUR | 51 162 | 40 295 | 39 517 | 41 955 | 40 824 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 79 | 77 | 82 | 80 |
| Naudas plūsma, kas izteikta procentos no apgrozījuma | 19 % | 16 % | 17 % | 18 % | 17 % |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju atbildes uz anketām. |

(101)

Atlasītie Kopienas ražošanas nozares ražotāji reģistrēja negatīvu ienākošās neto naudas plūsmu no saimnieciskās darbības pārbaudāmajā periodā.

2000

2001

2002

2003

IP

Naudas plūsma tūkstošos EUR

51 162

40 295

39 517

41 955

40 824

Indekss 2000 = 100

100

79

77

82

80

Naudas plūsma, kas izteikta procentos no apgrozījuma

19 %

16 %

17 %

18 %

17 %

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju atbildes uz anketām.

| (102) | Arī ES 14 valstīs atlasītie Kopienas ražošanas nozares ražotāji reģistrēja negatīvu ienākošās neto naudas plūsmu no saimnieciskās darbības pārbaudāmajā periodā. Tomēr šis kritums bija lielāks nekā ienākošā neto naudas plūsma, kas izteikta procentos no apgrozījuma (4 %) attiecībā pret viņu darbībām visā Kopienā. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma tūkstošos EUR | 23 869 | 18 081 | 13 468 | 15 724 | 15 556 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 76 | 56 | 66 | 65 |
| Naudas plūsma, kas izteikta procentos no apgrozījuma | 17 % | 13 % | 12 % | 13 % | 13 % |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju atbildes uz anketām. |

(102)

Arī ES 14 valstīs atlasītie Kopienas ražošanas nozares ražotāji reģistrēja negatīvu ienākošās neto naudas plūsmu no saimnieciskās darbības pārbaudāmajā periodā. Tomēr šis kritums bija lielāks nekā ienākošā neto naudas plūsma, kas izteikta procentos no apgrozījuma (4 %) attiecībā pret viņu darbībām visā Kopienā.

2000

2001

2002

2003

IP

Naudas plūsma tūkstošos EUR

23 869

18 081

13 468

15 724

15 556

Indekss 2000 = 100

100

76

56

66

65

Naudas plūsma, kas izteikta procentos no apgrozījuma

17 %

13 %

12 %

13 %

13 %

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju atbildes uz anketām.

x)   Algas

| (103) | Pārbaudāmajā periodā vidējā alga uz vienu nodarbināto personu pieauga par 9 %. Saglabājot stabilitāti 2000. un 2001. gadā, algas palielinājās par 2 % 2002. gadā, turpinot pieaugumu par 5 % un 2 %, kas reģistrēts 2003. gadā un IP. Tomēr, ņemot vērā nodarbinātības samazināšanos, atlasīto Kopienas ražošanas nozares ražotāju kopējais algu saraksts palika salīdzinoši stabils pārbaudāmajā periodā. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Algas uz vienu nodarbināto EUR | 42 470 | 42 504 | 43 474 | 45 336 | 46 203 |
| Indekss 2000 = 100 | 100 | 100 | 102 | 107 | 109 |
| Avots: izlasē iekļautās Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām. |

(103)

Pārbaudāmajā periodā vidējā alga uz vienu nodarbināto personu pieauga par 9 %. Saglabājot stabilitāti 2000. un 2001. gadā, algas palielinājās par 2 % 2002. gadā, turpinot pieaugumu par 5 % un 2 %, kas reģistrēts 2003. gadā un IP. Tomēr, ņemot vērā nodarbinātības samazināšanos, atlasīto Kopienas ražošanas nozares ražotāju kopējais algu saraksts palika salīdzinoši stabils pārbaudāmajā periodā.

2000

2001

2002

2003

IP

Algas uz vienu nodarbināto EUR

42 470

42 504

43 474

45 336

46 203

Indekss 2000 = 100

100

100

102

107

109

Avots: izlasē iekļautās Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketām.

xi)   Dempinga starpības lielums

| (104) | Attiecībā uz bažām par faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā ĶTR importa apjomu un cenas, šī ietekme ir ievērojama. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz bažām par faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā ĶTR importa apjomu un cenas, šī ietekme ir ievērojama.

xii)   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (105) | Kopienas ražošanas nozarei nebija jāatgūstas no kaitējumu radošā dempinga līdzšinējās ietekmes. |
| --- | --- |

(105)

Kopienas ražošanas nozarei nebija jāatgūstas no kaitējumu radošā dempinga līdzšinējās ietekmes.

h)   Secinājums par zaudējumiem

| (106) | Pārbaudot iepriekšminētos faktorus, izrādījās, ka no 2000. gada līdz IP imports par dempinga cenām strauji pieauga apjoma un tirgus daļas izteiksmē. Patiešām tā apjoms palielinājās par 47 % pārbaudāmajā periodā un sasniedza aptuveni 31 % lielu tirgus daļu IP. Jānorāda, ka tas veidoja apmēram 80 % kopējā attiecīgā ražojuma importa Kopienā IP un būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas (maksimāli līdz pat 60 %). Turklāt citu kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošanas (– 7 %), jaudas izmantojuma (– 10 %), pārdošanas apjoma (– 10 %), ieguldījumu (– 49 %) un nodarbinātības (– 13%), attīstība pārbaudāmajā periodā bija negatīva. |
| --- | --- |

(106)

Pārbaudot iepriekšminētos faktorus, izrādījās, ka no 2000. gada līdz IP imports par dempinga cenām strauji pieauga apjoma un tirgus daļas izteiksmē. Patiešām tā apjoms palielinājās par 47 % pārbaudāmajā periodā un sasniedza aptuveni 31 % lielu tirgus daļu IP. Jānorāda, ka tas veidoja apmēram 80 % kopējā attiecīgā ražojuma importa Kopienā IP un būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas (maksimāli līdz pat 60 %). Turklāt citu kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošanas (– 7 %), jaudas izmantojuma (– 10 %), pārdošanas apjoma (– 10 %), ieguldījumu (– 49 %) un nodarbinātības (– 13%), attīstība pārbaudāmajā periodā bija negatīva.

| (107) | Vienlaikus Kopienas ražošanas nozare zaudēja savu tirgus daļu. Faktiski ar attiecīgo importu ieguva trīskārt lielāku tirgus daļu par to, kuru zaudēja Kopienas ražošanas nozare pārbaudāmajā periodā. Tādēļ var pamatoti secināt, ka imports no Ķīnas ir pārņēmis ne tikai tirgus daļas, ko zaudējusi Kopienas ražošanas nozare, bet arī citu Eiropas lietuvju tirgus daļu, kas pārtraukušas darbību vai arī tika pārveidotas par importētājiem/tirgotājiem. |
| --- | --- |

(107)

Vienlaikus Kopienas ražošanas nozare zaudēja savu tirgus daļu. Faktiski ar attiecīgo importu ieguva trīskārt lielāku tirgus daļu par to, kuru zaudēja Kopienas ražošanas nozare pārbaudāmajā periodā. Tādēļ var pamatoti secināt, ka imports no Ķīnas ir pārņēmis ne tikai tirgus daļas, ko zaudējusi Kopienas ražošanas nozare, bet arī citu Eiropas lietuvju tirgus daļu, kas pārtraukušas darbību vai arī tika pārveidotas par importētājiem/tirgotājiem.

| (108) | Kopienas ražošanas nozarē reģistrētā rentabilitāte tikai daļēji atspoguļoja iepriekšminēto vispārējo negatīvo stāvokli. Absolūtos skaitļos peļņa samazinājās par 18 %. Rentabilitāte (peļņa kā pārdošanas ieņēmumu procentuālais sastāvs) samazinājās no 12,1 % līdz 9,9 %. Ņemot vērā pārlieku lielos cenu samazinājumu līmeņus, varētu gaidīt lielāku kaitējumu. Tomēr rentabilitāte kā tāda neatspoguļo ainu pilnībā. |
| --- | --- |

(108)

Kopienas ražošanas nozarē reģistrētā rentabilitāte tikai daļēji atspoguļoja iepriekšminēto vispārējo negatīvo stāvokli. Absolūtos skaitļos peļņa samazinājās par 18 %. Rentabilitāte (peļņa kā pārdošanas ieņēmumu procentuālais sastāvs) samazinājās no 12,1 % līdz 9,9 %. Ņemot vērā pārlieku lielos cenu samazinājumu līmeņus, varētu gaidīt lielāku kaitējumu. Tomēr rentabilitāte kā tāda neatspoguļo ainu pilnībā.

| (109) | Kopienas ražošanas nozarei bija izvēle konkurēt ar Ķīnas importu cenu ziņā vai mēģināt saglabāt cenas vēsturiskos līmeņos vai tuvu tiem. Cenu samazinājuma pakāpe, kas būtu nepieciešama, lai tieši konkurētu ar importu par dempinga cenām, viennozīmīgi būtu augstāka par to, kuru Kopienas ražotāji būtu plānojuši, ja tie vēlētos saglabāt rentabilitāti. Lai gan tie līdz zināmai pakāpei samazināja cenas, tie necentās tās pielīdzināt cenām, kas bija importam par dempinga cenām. Tādējādi tie pieņēma samazinātus apjomus un pēc tam plānoja samazināt izmaksas, lai kompensētu apjoma zaudējumu. Tāpēc peļņa kā pārdošanas ieņēmumu procentuālais sastāvs krasi nesamazinājās, bet tas notika uz pārdošanas apjomu krituma un tirgus daļas zaudējuma rēķina. |
| --- | --- |

(109)

Kopienas ražošanas nozarei bija izvēle konkurēt ar Ķīnas importu cenu ziņā vai mēģināt saglabāt cenas vēsturiskos līmeņos vai tuvu tiem. Cenu samazinājuma pakāpe, kas būtu nepieciešama, lai tieši konkurētu ar importu par dempinga cenām, viennozīmīgi būtu augstāka par to, kuru Kopienas ražotāji būtu plānojuši, ja tie vēlētos saglabāt rentabilitāti. Lai gan tie līdz zināmai pakāpei samazināja cenas, tie necentās tās pielīdzināt cenām, kas bija importam par dempinga cenām. Tādējādi tie pieņēma samazinātus apjomus un pēc tam plānoja samazināt izmaksas, lai kompensētu apjoma zaudējumu. Tāpēc peļņa kā pārdošanas ieņēmumu procentuālais sastāvs krasi nesamazinājās, bet tas notika uz pārdošanas apjomu krituma un tirgus daļas zaudējuma rēķina.

| (110) | Turklāt atsevišķajā ES 14 valstu stāvokļa analīzē atklājās, ka salīdzinoši augstā rentabilitāte Kopienas līmenī IP tika panākta, galvenokārt pateicoties konkrētu atlasīto uzņēmumu teicamajai darbībai dalībvalsts tirgū, t. i., Francijā, kur ierobežoja importa par dempinga cenām iekļūšanu. Izlasē iekļauto uzņēmumu finanšu stāvoklis, kas izriet no to saimnieciskās darbības ES 14 valstīs, kur ir īpaši augsts importa par dempinga cenām izplatīšanās līmenis, uzrādīja nepārprotami negatīvu tendenci un tika konstatēts, ka rentabilitātes līmeņi ir nokrituši zem 6 %. ES 14 valstīs vairākums kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošanas (– 14%), jaudas izmantojuma (– 14 %), pārdošanas apjoma (– 17%), ieguldījumu (– 56%), nodarbinātības (– 16%) un naudas plūsmas (– 45 %), attīstība pārbaudāmajā periodā bija negatīva. |
| --- | --- |

(110)

Turklāt atsevišķajā ES 14 valstu stāvokļa analīzē atklājās, ka salīdzinoši augstā rentabilitāte Kopienas līmenī IP tika panākta, galvenokārt pateicoties konkrētu atlasīto uzņēmumu teicamajai darbībai dalībvalsts tirgū, t. i., Francijā, kur ierobežoja importa par dempinga cenām iekļūšanu. Izlasē iekļauto uzņēmumu finanšu stāvoklis, kas izriet no to saimnieciskās darbības ES 14 valstīs, kur ir īpaši augsts importa par dempinga cenām izplatīšanās līmenis, uzrādīja nepārprotami negatīvu tendenci un tika konstatēts, ka rentabilitātes līmeņi ir nokrituši zem 6 %. ES 14 valstīs vairākums kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošanas (– 14%), jaudas izmantojuma (– 14 %), pārdošanas apjoma (– 17%), ieguldījumu (– 56%), nodarbinātības (– 16%) un naudas plūsmas (– 45 %), attīstība pārbaudāmajā periodā bija negatīva.

| (111) | Kopienas ražošanas nozare kopumā zaudēja tirgus daļu pārbaudāmajā periodā, kad ievērojami pieauga imports par dempinga cenām gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē. Kopienas ražošanas nozarē, kas bija pakļauta importa par dempinga cenām spiedienam, nolēma uzlabot ražīgumu, samazinot nodarbinātību. Vienlaikus bija jāsamazina ieguldījumi, kas tādējādi strauji krita. Tas izpaudās atsevišķu rādītāju attīstībā visā pārbaudāmajā periodā. Rentabilitāte, tāpat kā pārdošana, un ražošanas apjoms pēc straujas lejupslīdes 2000. līdz 2002. gadā patiešām attīstījās diezgan pozitīvi IP. Par pirmo periodu var pamatoti pieņemt, ka pieaugošais spiediens, kādu rada pakāpeniski pieaugošais imports par dempinga cenām, izraisīja to, ka samazinās Kopienas ražošanas nozares saimnieciskās darbība un rezultāti. Otrajā periodā šo rādītāju salīdzinošā uzlabošanās liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem novērst negatīvo importa par dempinga cenām ietekmi uz tās īstermiņa finanšu stāvokli, racionalizējot ražošanas iekārtas, kas izraisa jaudas izmantojuma palielināšanos, un samazinot ieguldījumus un nodarbinātību, un kas samazina ražošanas izmaksas. Šāda rīcība apdraud ilgtermiņa finanšu stāvokli, jo tā zaudē tirgus daļu un atsakās no ieguldījumiem, kas nepieciešami, lai saglabātu un pat uzlabotu ilgtermiņa ražīgumu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(111)

Kopienas ražošanas nozare kopumā zaudēja tirgus daļu pārbaudāmajā periodā, kad ievērojami pieauga imports par dempinga cenām gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē. Kopienas ražošanas nozarē, kas bija pakļauta importa par dempinga cenām spiedienam, nolēma uzlabot ražīgumu, samazinot nodarbinātību. Vienlaikus bija jāsamazina ieguldījumi, kas tādējādi strauji krita. Tas izpaudās atsevišķu rādītāju attīstībā visā pārbaudāmajā periodā. Rentabilitāte, tāpat kā pārdošana, un ražošanas apjoms pēc straujas lejupslīdes 2000. līdz 2002. gadā patiešām attīstījās diezgan pozitīvi IP. Par pirmo periodu var pamatoti pieņemt, ka pieaugošais spiediens, kādu rada pakāpeniski pieaugošais imports par dempinga cenām, izraisīja to, ka samazinās Kopienas ražošanas nozares saimnieciskās darbība un rezultāti. Otrajā periodā šo rādītāju salīdzinošā uzlabošanās liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem novērst negatīvo importa par dempinga cenām ietekmi uz tās īstermiņa finanšu stāvokli, racionalizējot ražošanas iekārtas, kas izraisa jaudas izmantojuma palielināšanos, un samazinot ieguldījumus un nodarbinātību, un kas samazina ražošanas izmaksas. Šāda rīcība apdraud ilgtermiņa finanšu stāvokli, jo tā zaudē tirgus daļu un atsakās no ieguldījumiem, kas nepieciešami, lai saglabātu un pat uzlabotu ilgtermiņa ražīgumu un konkurētspēju.

| (112) | Ņemot vērā iepriekšminēto un lai gan Francijas tirgus pagaidām nav importa par dempinga cenām mērķtirgus, uz kuru būtu vērsta agresīva darbība, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei kopumā ir nodarīts būtisks kaitējums. Tas bija pakļauts nopietnam cenu spiedienam, zaudēja pārdošanas apjomus (– 10 %), tirgus daļu (– 3,8 %) un bija spiests samazināt ražošanu (– 7 %). Tas saglabāja zināmu rentabilitātes līmeni, bet ne līmeni, kas ļauj veikt ilgtermiņa ieguldījumus. Kopējai situācijai raksturīgas ievērojamas degradācijas pazīmes. Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu Pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(112)

Ņemot vērā iepriekšminēto un lai gan Francijas tirgus pagaidām nav importa par dempinga cenām mērķtirgus, uz kuru būtu vērsta agresīva darbība, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei kopumā ir nodarīts būtisks kaitējums. Tas bija pakļauts nopietnam cenu spiedienam, zaudēja pārdošanas apjomus (– 10 %), tirgus daļu (– 3,8 %) un bija spiests samazināt ražošanu (– 7 %). Tas saglabāja zināmu rentabilitātes līmeni, bet ne līmeni, kas ļauj veikt ilgtermiņa ieguldījumus. Kopējai situācijai raksturīgas ievērojamas degradācijas pazīmes. Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu Pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

a)   Ievads

| (113) | Lai izdarītu secinājumus par Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēloni un saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu, Komisija pārbaudīja visu zināmo faktoru ietekmi un sekas attiecībā uz ražošanas nozares stāvokli. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varēja radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netika attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(113)

Lai izdarītu secinājumus par Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēloni un saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu, Komisija pārbaudīja visu zināmo faktoru ietekmi un sekas attiecībā uz ražošanas nozares stāvokli. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varēja radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netika attiecināts uz importu par dempinga cenām.

b)   Importa par dempinga cenām sekas

| (114) | Pārbaudāmajā periodā būtiski palielinājās importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms (47 %) un tirgus daļa (no 21,0 % 2000. gadā līdz 31,1 % IP). |
| --- | --- |

(114)

Pārbaudāmajā periodā būtiski palielinājās importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms (47 %) un tirgus daļa (no 21,0 % 2000. gadā līdz 31,1 % IP).

| (115) | Importa par dempinga cenām cenas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām visā pārbaudāmajā periodā, ieskaitot periodu pēc IP. Turklāt tas radīja spiedienu, kā dēļ Kopienas ražošanas nozare bija spiesta saglabāt praktiski stabilas cenas, lai gan izejvielu cenas bija būtiski palielinājušās. ĶTR izcelsmes importa cenas pārmērīgi samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas; samazinājuma starpība bija no 31 % līdz 60 %. Šajā sakarā jānorāda, ka lējumu tirgus ir konkurētspējīgs un pārredzams. Tādējādi pārlieku liels cenu samazinājums šādā tirgū ir neizdevīgs faktors, liekot tirdzniecībai pievērsties Ķīnas importam par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(115)

Importa par dempinga cenām cenas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām visā pārbaudāmajā periodā, ieskaitot periodu pēc IP. Turklāt tas radīja spiedienu, kā dēļ Kopienas ražošanas nozare bija spiesta saglabāt praktiski stabilas cenas, lai gan izejvielu cenas bija būtiski palielinājušās. ĶTR izcelsmes importa cenas pārmērīgi samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas; samazinājuma starpība bija no 31 % līdz 60 %. Šajā sakarā jānorāda, ka lējumu tirgus ir konkurētspējīgs un pārredzams. Tādējādi pārlieku liels cenu samazinājums šādā tirgū ir neizdevīgs faktors, liekot tirdzniecībai pievērsties Ķīnas importam par dempinga cenām.

| (116) | Importa par dempinga cenām ietekmi var arī raksturot ar vairāku Kopienas ražotāju lēmumu apturēt savas ražošanas līnijas un importēt lējumus. |
| --- | --- |

(116)

Importa par dempinga cenām ietekmi var arī raksturot ar vairāku Kopienas ražotāju lēmumu apturēt savas ražošanas līnijas un importēt lējumus.

| (117) | Kopumā laikposmā no 2000. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu 3,8 procentu punktu apmērā pilnībā pārņēma ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa. |
| --- | --- |

(117)

Kopumā laikposmā no 2000. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu 3,8 procentu punktu apmērā pilnībā pārņēma ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa.

| (118) | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudējums sakrīt ar virkni citu negatīvu tendenču vispārējā ekonomiskajā situācijā ražošanas, ražošanas jaudas izmantojuma, pārdošanas, ieguldījumu un nodarbinātības ziņā. |
| --- | --- |

(118)

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudējums sakrīt ar virkni citu negatīvu tendenču vispārējā ekonomiskajā situācijā ražošanas, ražošanas jaudas izmantojuma, pārdošanas, ieguldījumu un nodarbinātības ziņā.

| (119) | Turklāt rentabilitāte Kopienas ražošanas nozarē samazinājās no 12,1 % 2000. gadā līdz 9,9 % IP. Šo faktoru rezultātā papildus tam, ka Kopienas ražošanas nozare nebija spējīga palielināt cenas, lai reaģētu uz izejvielu cenu pieauguma negatīvo ietekmi sakarā ar importa par dempinga cenām izraisīto spiedienu, tā atradās nelabvēlīgā situācijā, lai gan notika racionalizēšana un ražīguma uzlabošana. Importa par dempinga cenām tirgus daļas palielināšanās un cenu lejupslīde sakrīt ar Kopienas ražošanas nozares nosacījumu straujām izmaiņām. |
| --- | --- |

(119)

Turklāt rentabilitāte Kopienas ražošanas nozarē samazinājās no 12,1 % 2000. gadā līdz 9,9 % IP. Šo faktoru rezultātā papildus tam, ka Kopienas ražošanas nozare nebija spējīga palielināt cenas, lai reaģētu uz izejvielu cenu pieauguma negatīvo ietekmi sakarā ar importa par dempinga cenām izraisīto spiedienu, tā atradās nelabvēlīgā situācijā, lai gan notika racionalizēšana un ražīguma uzlabošana. Importa par dempinga cenām tirgus daļas palielināšanās un cenu lejupslīde sakrīt ar Kopienas ražošanas nozares nosacījumu straujām izmaiņām.

| (120) | Daži importētāji, kuri sadarbojās, apgalvoja, ka, tā kā Ķīnas importa pieaugušais apjoms Kopienā ir tiešas pieaugošā attiecīgā ražojuma pieprasījuma sekas, Kopienas ražošanas nozares tirgū tika reģistrēta vispārēja negatīva tendence sakarā ar lējumu pieprasījuma samazināšanos telekomunikācijas tirgū 2002. gadā. Šajā tirgū tika sasniegta maksimāla attīstība pirms 2002. gadā, tādējādi traucējot kaitējuma analīzi, jo 2000. un 2001. gads bija īpaši veiksmīgs. Laikā no 2002. gada tika reģistrēta Kopienas ražošanas nozares rezultātu uzlabošanās, liecinot par stabilu ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(120)

Daži importētāji, kuri sadarbojās, apgalvoja, ka, tā kā Ķīnas importa pieaugušais apjoms Kopienā ir tiešas pieaugošā attiecīgā ražojuma pieprasījuma sekas, Kopienas ražošanas nozares tirgū tika reģistrēta vispārēja negatīva tendence sakarā ar lējumu pieprasījuma samazināšanos telekomunikācijas tirgū 2002. gadā. Šajā tirgū tika sasniegta maksimāla attīstība pirms 2002. gadā, tādējādi traucējot kaitējuma analīzi, jo 2000. un 2001. gads bija īpaši veiksmīgs. Laikā no 2002. gada tika reģistrēta Kopienas ražošanas nozares rezultātu uzlabošanās, liecinot par stabilu ražošanas nozari.

| (121) | Tālab, pirmkārt, jānorāda, ka izmeklēšanā netika konstatēts augošs pieprasījums, drīzāk stabils patēriņš attiecībā pret nepārtraukti pieaugošu importu visā pārbaudāmajā periodā. Attiecībā uz ietekmi telekomunikācijas tirgū 2002. gadā tas neizpaudās attiecīgā ražojuma Ķīnas importā, kas turpināja pakāpeniski pieaugt par dempinga cenām. Turklāt sūdzība nebija pamatota ar pierādījumiem. Visbeidzot izmeklēšana parādīja, ka pārbaudāmajā periodā Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. Pamatojoties uz to, iepriekšminētos argumentus noraidīja. |
| --- | --- |

(121)

Tālab, pirmkārt, jānorāda, ka izmeklēšanā netika konstatēts augošs pieprasījums, drīzāk stabils patēriņš attiecībā pret nepārtraukti pieaugošu importu visā pārbaudāmajā periodā. Attiecībā uz ietekmi telekomunikācijas tirgū 2002. gadā tas neizpaudās attiecīgā ražojuma Ķīnas importā, kas turpināja pakāpeniski pieaugt par dempinga cenām. Turklāt sūdzība nebija pamatota ar pierādījumiem. Visbeidzot izmeklēšana parādīja, ka pārbaudāmajā periodā Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. Pamatojoties uz to, iepriekšminētos argumentus noraidīja.

c)   Citu faktoru izraisītās sekas

| (122) | Importa apjoms no citām trešām valstīm no 70 600 tonnām 2000. gadā samazinājās līdz 49 000 tonnām IP; valstu tirgus daļa samazinājās no 12 % 2000. gadā līdz 8,5 % IP. Lielākā šā importa daļa ir ar izcelsmi Polijā, Čehijā un Indijā. Tomēr, pamatojoties uz Eurostat datiem, no trešām valstīm importēto lējumu vidējā cena bija vidēji ievērojami augstāka nekā attiecīgā ĶTR izcelsmes importa cena (no 12 % starpības 2000. gadā cenas sasniedza 55 % starpību IP). Turklāt citu valstu cenas vidēji palielinājās par 16 procentu punktiem visā pārbaudāmajā periodā. Tādēļ šis imports nevarēja izraisīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(122)

Importa apjoms no citām trešām valstīm no 70 600 tonnām 2000. gadā samazinājās līdz 49 000 tonnām IP; valstu tirgus daļa samazinājās no 12 % 2000. gadā līdz 8,5 % IP. Lielākā šā importa daļa ir ar izcelsmi Polijā, Čehijā un Indijā. Tomēr, pamatojoties uz Eurostat datiem, no trešām valstīm importēto lējumu vidējā cena bija vidēji ievērojami augstāka nekā attiecīgā ĶTR izcelsmes importa cena (no 12 % starpības 2000. gadā cenas sasniedza 55 % starpību IP). Turklāt citu valstu cenas vidēji palielinājās par 16 procentu punktiem visā pārbaudāmajā periodā. Tādēļ šis imports nevarēja izraisīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (123) | Attiecībā uz pārējo Kopienas ražotāju ražošanu un pārdošanas apjomu tirgus daļa bija aptuveni 18,5 % IP. Pārbaudāmajā periodā ražotāju tirdzniecība strauji samazinājās apjoma ziņā (21 %) un viņi zaudēja ievērojamu tirgus daļu (4,9 procentu punktus). Netika atrastas norādes uz to, ka pārējo Kopienas ražotāju cenas būtu zemākas par to Kopienas ražošanas nozares ražotāju cenām, kas sadarbojās. Tādēļ pamatoti var secināt, ka attiecīgie ražojumi, kurus ražojuši un pārdevuši pārējie Kopienas ražotāji, neizraisīja būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz pārējo Kopienas ražotāju ražošanu un pārdošanas apjomu tirgus daļa bija aptuveni 18,5 % IP. Pārbaudāmajā periodā ražotāju tirdzniecība strauji samazinājās apjoma ziņā (21 %) un viņi zaudēja ievērojamu tirgus daļu (4,9 procentu punktus). Netika atrastas norādes uz to, ka pārējo Kopienas ražotāju cenas būtu zemākas par to Kopienas ražošanas nozares ražotāju cenām, kas sadarbojās. Tādēļ pamatoti var secināt, ka attiecīgie ražojumi, kurus ražojuši un pārdevuši pārējie Kopienas ražotāji, neizraisīja būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (124) | Nav citu faktoru, kas vienlaikus būtu varējuši Kopienas ražošanas nozarei izraisīt kaitējumu, uz kuru norādītu ieinteresētās personas vai kuru konstatētu izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(124)

Nav citu faktoru, kas vienlaikus būtu varējuši Kopienas ražošanas nozarei izraisīt kaitējumu, uz kuru norādītu ieinteresētās personas vai kuru konstatētu izmeklēšanā.

d)   Secinājums par cēloņsakarību

| (125) | Kopienas ražošanas nozares neaizsargātais stāvoklis sakrīt ar straujo ĶTR importa pieaugumu un būtisku pārlieku lielu cenu samazinājumu, ko izraisa šis imports. |
| --- | --- |

(125)

Kopienas ražošanas nozares neaizsargātais stāvoklis sakrīt ar straujo ĶTR importa pieaugumu un būtisku pārlieku lielu cenu samazinājumu, ko izraisa šis imports.

| (126) | Attiecībā uz importu no citām trešām valstīm, ņemot vērā sarūkošo tirgus daļu pārbaudāmajā periodā un vidējās cenas, kas tika konstatētas ievērojami augstākā līmenī, nekā importa cenas IP, secina, ka visticamāk šie faktori nerada draudus Kopienas ražošanas nozares stāvoklim. |
| --- | --- |

(126)

Attiecībā uz importu no citām trešām valstīm, ņemot vērā sarūkošo tirgus daļu pārbaudāmajā periodā un vidējās cenas, kas tika konstatētas ievērojami augstākā līmenī, nekā importa cenas IP, secina, ka visticamāk šie faktori nerada draudus Kopienas ražošanas nozares stāvoklim.

| (127) | Tādēļ secināja, ka ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei Pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(127)

Tādēļ secināja, ka ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei Pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

G.   KOPIENAS INTERESES

| (128) | Saskaņā ar Pamatregulas 21. pantu Komisija apsvērs to, vai antidempinga pasākumu noteikšana būtu pretrunā ar Kopienas interesēm. Kopienas intereses noteica, pamatojoties uz visu dažādo iesaistīto interešu, t. i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju un tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju, pārbaudi. |
| --- | --- |

(128)

Saskaņā ar Pamatregulas 21. pantu Komisija apsvērs to, vai antidempinga pasākumu noteikšana būtu pretrunā ar Kopienas interesēm. Kopienas intereses noteica, pamatojoties uz visu dažādo iesaistīto interešu, t. i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju un tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju, pārbaudi.

| (129) | Lai novērtētu Kopienas intereses, Komisija veica izmeklēšanu par iespējamo ietekmi antidempinga pasākumu noteikšanas/nenoteikšanas gadījumā attiecīgajiem tirgus dalībniekiem. Papildus Kopienas ražotājiem un importētājiem Komisija pieprasīja informāciju no visām zināmajām ieinteresētājām personām, piemēram, lietotājiem un patērētāju asociācijām. |
| --- | --- |

(129)

Lai novērtētu Kopienas intereses, Komisija veica izmeklēšanu par iespējamo ietekmi antidempinga pasākumu noteikšanas/nenoteikšanas gadījumā attiecīgajiem tirgus dalībniekiem. Papildus Kopienas ražotājiem un importētājiem Komisija pieprasīja informāciju no visām zināmajām ieinteresētājām personām, piemēram, lietotājiem un patērētāju asociācijām.

a)   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (130) | Kopienas ražošanas nozarē ir lielie, kā arī mazie un vidējie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(130)

Kopienas ražošanas nozarē ir lielie, kā arī mazie un vidējie uzņēmumi.

| (131) | Paredzams, ka pasākumu piemērošana novērsīs turpmāku tirgus izkropļošanu un cenu samazināšanos. Tā Kopienas ražošanas nozare varētu atgūt zaudēto tirgus daļu, turpinot pārdošanu par cenām, kas segtu izmaksas un savukārt samazinātu vienības pašizmaksu, pateicoties lielākam ražīgumam. Var secināt, ka ir sagaidāms, ka būtībā vienības cenas samazināšanās (sakarā ar lielāku jaudas izmantojumu un līdz ar to augstāku ražīgumu) un zināmā mērā neliels cenas pieaugums ļaus Kopienas ražošanas nozarei uzlabot finanšu stāvokli, neizkropļojot patērētāju tirgu. |
| --- | --- |

(131)

Paredzams, ka pasākumu piemērošana novērsīs turpmāku tirgus izkropļošanu un cenu samazināšanos. Tā Kopienas ražošanas nozare varētu atgūt zaudēto tirgus daļu, turpinot pārdošanu par cenām, kas segtu izmaksas un savukārt samazinātu vienības pašizmaksu, pateicoties lielākam ražīgumam. Var secināt, ka ir sagaidāms, ka būtībā vienības cenas samazināšanās (sakarā ar lielāku jaudas izmantojumu un līdz ar to augstāku ražīgumu) un zināmā mērā neliels cenas pieaugums ļaus Kopienas ražošanas nozarei uzlabot finanšu stāvokli, neizkropļojot patērētāju tirgu.

| (132) | No otras puses, ja antidempinga pasākumi netiks ieviesti, ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokļa negatīvā tendence turpināsies. Kopienas ražošanas stāvokli IP īpaši raksturo ieņēmumu zaudējums noslīdējušo cenu un aizvien sarūkošās tirgus daļas dēļ. Patiešām, ņemot vērā sarūkošos ieņēmumus, ir ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklis vēl vairāk pasliktināsies, ja neīstenos pasākumus. Tas rezultātā izraisītu ražošanas samazināšanos un biežāku ražotavu slēgšanu, kas tādējādi apdraudētu nodarbinātību un ieguldījumus Kopienā. |
| --- | --- |

(132)

No otras puses, ja antidempinga pasākumi netiks ieviesti, ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokļa negatīvā tendence turpināsies. Kopienas ražošanas stāvokli IP īpaši raksturo ieņēmumu zaudējums noslīdējušo cenu un aizvien sarūkošās tirgus daļas dēļ. Patiešām, ņemot vērā sarūkošos ieņēmumus, ir ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklis vēl vairāk pasliktināsies, ja neīstenos pasākumus. Tas rezultātā izraisītu ražošanas samazināšanos un biežāku ražotavu slēgšanu, kas tādējādi apdraudētu nodarbinātību un ieguldījumus Kopienā.

| (133) | Atbilstoši secina, ka antidempinga pasākumu piemērošana ļautu Kopienas ražošanas nozarei atlabt no kaitējumu nodarošā dempinga. |
| --- | --- |

(133)

Atbilstoši secina, ka antidempinga pasākumu piemērošana ļautu Kopienas ražošanas nozarei atlabt no kaitējumu nodarošā dempinga.

b)   Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses Kopienā

| (134) | Kā minēts 11. apsvērumā, 15 uzņēmumi sniedza paziņojumā par procedūras uzsākšanu pieprasīto informāciju, lai izraudzītos paraugus šim nolūkam noteiktajā termiņā. No šiem uzņēmumiem četrus importētājus atlasīja reprezentatīvajam paraugam. Visiem četriem uzņēmumiem nosūtīja anketas.






  — | Izlasē iekļauti nesaistīti Kopienas importētāji/tirgotāji |
| --- | --- | --- |

(134)

Kā minēts 11. apsvērumā, 15 uzņēmumi sniedza paziņojumā par procedūras uzsākšanu pieprasīto informāciju, lai izraudzītos paraugus šim nolūkam noteiktajā termiņā. No šiem uzņēmumiem četrus importētājus atlasīja reprezentatīvajam paraugam. Visiem četriem uzņēmumiem nosūtīja anketas.

—

Izlasē iekļauti nesaistīti Kopienas importētāji/tirgotāji

| (135) | No četriem izraudzītajiem uzņēmumiem viens neatbildēja uz aptaujas jautājumiem un tādēļ tika izslēgts no procedūras. Visi pārējie atlasītie uzņēmumi sniedz izsmeļošu informāciju uz anketas jautājumiem. Šie uzņēmumi IP veidoja 19 % kopējā lējumu importa no ĶTR. |
| --- | --- |

(135)

No četriem izraudzītajiem uzņēmumiem viens neatbildēja uz aptaujas jautājumiem un tādēļ tika izslēgts no procedūras. Visi pārējie atlasītie uzņēmumi sniedz izsmeļošu informāciju uz anketas jautājumiem. Šie uzņēmumi IP veidoja 19 % kopējā lējumu importa no ĶTR.

| (136) | Daži importētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka vienu atlasīto importētāju nevajadzēja izraudzīties, jo tas ir cita uzņēmuma meitasuzņēmums, kas esot lielākais sūdzības iesniedzēja uzņēmuma atsevišķs klients, kā arī šī sūdzības iesniedzēja uzņēmuma piegādātājs. Tika apgalvots, ka šī iespējamā saistība esot pietiekama, lai šo importētāju izslēgtu no izlases, jo rodas interešu konflikts. Tādēļ jānorāda, ka iespējamā saistība starp šo importētāju un sūdzības iesniedzēju uzņēmumu nepārsniedz divu neatkarīgu tirgus dalībnieku komercattiecības un nevar būt par pierādījumu interešu konfliktam. Turklāt sūdzība nebija pamatota ar pierādījumu. Tādēļ arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(136)

Daži importētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka vienu atlasīto importētāju nevajadzēja izraudzīties, jo tas ir cita uzņēmuma meitasuzņēmums, kas esot lielākais sūdzības iesniedzēja uzņēmuma atsevišķs klients, kā arī šī sūdzības iesniedzēja uzņēmuma piegādātājs. Tika apgalvots, ka šī iespējamā saistība esot pietiekama, lai šo importētāju izslēgtu no izlases, jo rodas interešu konflikts. Tādēļ jānorāda, ka iespējamā saistība starp šo importētāju un sūdzības iesniedzēju uzņēmumu nepārsniedz divu neatkarīgu tirgus dalībnieku komercattiecības un nevar būt par pierādījumu interešu konfliktam. Turklāt sūdzība nebija pamatota ar pierādījumu. Tādēļ arguments tika noraidīts.

| (137) | Šie importētāji arī apgalvoja, ka pasākumu piemērošana, ļoti iespējams, ietekmētu nodarbinātību Kopienas lietotāju ražošanas nozarē un importētājus. Tika apgalvots, ka, tā kā importētāji nespēj veikt maksājumus, viņi būtu spiesti nekavējoties pārtraukt uzņēmējdarbību, kā rezultātā būtu jāatlaiž strādnieki. Turklāt tika apgalvots, ka pastāv ievērojams pieprasījuma pieaugums Kopienā, īpaši ņemot vērā desmit jaunās dalībvalstis, kuras, ātri attīstoties, palielinās to vēl vairāk. Šajā sakarā maksājumu piemērošana varētu izraisīt piegādes trūkumu Eiropas tirgū, kā rezultātā ievērojami palielinātos cenas. Bez tam, nepastāvot nopietnai konkurencei, Kopienas ražotāji varētu brīvi kontrolēt tirgu. |
| --- | --- |

(137)

Šie importētāji arī apgalvoja, ka pasākumu piemērošana, ļoti iespējams, ietekmētu nodarbinātību Kopienas lietotāju ražošanas nozarē un importētājus. Tika apgalvots, ka, tā kā importētāji nespēj veikt maksājumus, viņi būtu spiesti nekavējoties pārtraukt uzņēmējdarbību, kā rezultātā būtu jāatlaiž strādnieki. Turklāt tika apgalvots, ka pastāv ievērojams pieprasījuma pieaugums Kopienā, īpaši ņemot vērā desmit jaunās dalībvalstis, kuras, ātri attīstoties, palielinās to vēl vairāk. Šajā sakarā maksājumu piemērošana varētu izraisīt piegādes trūkumu Eiropas tirgū, kā rezultātā ievērojami palielinātos cenas. Bez tam, nepastāvot nopietnai konkurencei, Kopienas ražotāji varētu brīvi kontrolēt tirgu.

| (138) | Tas nepamatojās attiecībā uz negatīvo pasākumu ietekmi uz nodarbinātību Kopienas lietotāju ražošanas nozarē un importētājiem. Neviens lietotājs vai lietotāju asociācija procedūrā nepieteicās saistībā ar negatīvo ietekmi uz lietotājiem Kopienā, kā minēts turpmāk (140). Pretēji apgalvojumiem par nelabvēlīgo ietekmi uz importētājiem – nostiprinātā importētāju pozīcija Kopienas tirgū liecina par labvēlīgo un stabilo stāvokli, nevis par pretējo. Turklāt jānorāda, ka maksājumu absorbcija padarītu bezjēdzīgu to mērķi, kādēļ tie tika piemēroti, proti, lai atjaunotu godīgus tirgus apstākļus, kas tika izkropļots tirgus dalībnieku konkurenci graujošo dempinga darbību dēļ. Attiecībā uz iespējamo piegādes trūkumu sakarā ar pieaugošo pieprasījumu desmit jaunajās dalībvalstīs, pirmkārt, jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozare neražo ar pilnu jaudu un tādēļ katru trūkumu varētu novērst, palielinot jaudas izmantojumu un samazinot krājumus. Turklāt pašreizējā ražošana dažās jaunajās dalībvalstīs un imports no trešām valstīm turpinās apgādāt tirgu par pieņemamām cenām, veicinot pārredzamus un konkurētspējīgus apstākļus. |
| --- | --- |

(138)

Tas nepamatojās attiecībā uz negatīvo pasākumu ietekmi uz nodarbinātību Kopienas lietotāju ražošanas nozarē un importētājiem. Neviens lietotājs vai lietotāju asociācija procedūrā nepieteicās saistībā ar negatīvo ietekmi uz lietotājiem Kopienā, kā minēts turpmāk (140). Pretēji apgalvojumiem par nelabvēlīgo ietekmi uz importētājiem – nostiprinātā importētāju pozīcija Kopienas tirgū liecina par labvēlīgo un stabilo stāvokli, nevis par pretējo. Turklāt jānorāda, ka maksājumu absorbcija padarītu bezjēdzīgu to mērķi, kādēļ tie tika piemēroti, proti, lai atjaunotu godīgus tirgus apstākļus, kas tika izkropļots tirgus dalībnieku konkurenci graujošo dempinga darbību dēļ. Attiecībā uz iespējamo piegādes trūkumu sakarā ar pieaugošo pieprasījumu desmit jaunajās dalībvalstīs, pirmkārt, jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozare neražo ar pilnu jaudu un tādēļ katru trūkumu varētu novērst, palielinot jaudas izmantojumu un samazinot krājumus. Turklāt pašreizējā ražošana dažās jaunajās dalībvalstīs un imports no trešām valstīm turpinās apgādāt tirgu par pieņemamām cenām, veicinot pārredzamus un konkurētspējīgus apstākļus.

| (139) | Tādēļ var secināt, ka iespējamā antidempinga pasākumu piemērošanas ietekme uz nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem nebūtu būtiska. |
| --- | --- |

(139)

Tādēļ var secināt, ka iespējamā antidempinga pasākumu piemērošanas ietekme uz nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem nebūtu būtiska.

c)   Lietotāju un patērētāju intereses

| (140) | Nepieteicās neviena lietotāju vai patērētāju asociācija paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā. Ņemot vērā šo personu nesadarbošanos, var secināt, ka antidempinga pasākumu piemērošana pārmērīgi neietekmētu viņu stāvokli. |
| --- | --- |

(140)

Nepieteicās neviena lietotāju vai patērētāju asociācija paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā. Ņemot vērā šo personu nesadarbošanos, var secināt, ka antidempinga pasākumu piemērošana pārmērīgi neietekmētu viņu stāvokli.

d)   Izkropļojoša ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

| (141) | Ņemot vērā iespējamo pasākumu ietekmi uz konkurenci Kopienā, šķiet iespējami, ka ražotāji eksportētāji būs spējīgi turpmāk pārdot lējumus arī par cenām, kas nerada būtiska kaitējuma draudus Kopienas ražošanas nozarei, jo viņiem ir spēcīga pozīcija tirgū. Tas, ņemot vērā arī daudzos Kopienas ražotājus un importu no trešām valstīm, nodrošinās to, ka lietotājiem un mazumtirgotājiem arī turpmāk būs plaša dažādu lējumu piegādātāju izvēle par saprātīgām cenām. Daži importētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare nav konkurētspējīga un to raksturīgo vietējo un reģionālo tirgu klātbūtne, kuros dominē monopoli/duopoli. Bez tam viņi apgalvoja, ka Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, iepriekš bija sodīti par dominējošas pozīcijas ļaunprātīgu izmantošanu, lai kavētu attiecīgā ražojuma nonākšanu Francijas tirgū. |
| --- | --- |

(141)

Ņemot vērā iespējamo pasākumu ietekmi uz konkurenci Kopienā, šķiet iespējami, ka ražotāji eksportētāji būs spējīgi turpmāk pārdot lējumus arī par cenām, kas nerada būtiska kaitējuma draudus Kopienas ražošanas nozarei, jo viņiem ir spēcīga pozīcija tirgū. Tas, ņemot vērā arī daudzos Kopienas ražotājus un importu no trešām valstīm, nodrošinās to, ka lietotājiem un mazumtirgotājiem arī turpmāk būs plaša dažādu lējumu piegādātāju izvēle par saprātīgām cenām. Daži importētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare nav konkurētspējīga un to raksturīgo vietējo un reģionālo tirgu klātbūtne, kuros dominē monopoli/duopoli. Bez tam viņi apgalvoja, ka Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, iepriekš bija sodīti par dominējošas pozīcijas ļaunprātīgu izmantošanu, lai kavētu attiecīgā ražojuma nonākšanu Francijas tirgū.

| (142) | Šajā sakarā, pirmkārt, jānorāda, ka arguments par iespējamo vietējo un reģionālo tirgu klātbūtni, kuros dominē monopoli/duopoli, nebija pamatots ar pierādījumu, un tādēļ tika noraidīts. Attiecībā uz lēmumu par ļaunprātīgu dominējošas pozīcijas izmantošanu runa ir par situāciju pagātnē, kas nav pārbaudes laiks, un par ražojumu, kas nav kāds no šīs izmeklēšanas ražojumu veidiem. Turklāt ar tālāko attiecīgo lēmumu pārbaudes laikā par importētāja iesniegto sūdzību pret to pašu ražotāju attiecībā uz tā konkurenci izkropļojošu darbību Francijas tirgū nesodīja ražotāju, un procedūra tika pārtraukta. Uz šā pamata iepriekšminēto argumentu noraidīja. |
| --- | --- |

(142)

Šajā sakarā, pirmkārt, jānorāda, ka arguments par iespējamo vietējo un reģionālo tirgu klātbūtni, kuros dominē monopoli/duopoli, nebija pamatots ar pierādījumu, un tādēļ tika noraidīts. Attiecībā uz lēmumu par ļaunprātīgu dominējošas pozīcijas izmantošanu runa ir par situāciju pagātnē, kas nav pārbaudes laiks, un par ražojumu, kas nav kāds no šīs izmeklēšanas ražojumu veidiem. Turklāt ar tālāko attiecīgo lēmumu pārbaudes laikā par importētāja iesniegto sūdzību pret to pašu ražotāju attiecībā uz tā konkurenci izkropļojošu darbību Francijas tirgū nesodīja ražotāju, un procedūra tika pārtraukta. Uz šā pamata iepriekšminēto argumentu noraidīja.

| (143) | Tādējādi tirgū darbosies virkne dalībnieku, kuri spēs apmierināt pieprasījumu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, secina, ka pēc antidempinga pasākumu piemērošanas, ļoti iespējams, saglabāsies spēcīga konkurence. |
| --- | --- |

(143)

Tādējādi tirgū darbosies virkne dalībnieku, kuri spēs apmierināt pieprasījumu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, secina, ka pēc antidempinga pasākumu piemērošanas, ļoti iespējams, saglabāsies spēcīga konkurence.

e)   Secinājums par Kopienas interesēm

| (144) | Balstoties uz iepriekšminēto, pagaidām var secināt, ka šajā gadījumā nav nopietnu iemeslu tam, lai neieviestu pasākumus un ka pasākumu ieviešana atbilstu Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(144)

Balstoties uz iepriekšminēto, pagaidām var secināt, ka šajā gadījumā nav nopietnu iemeslu tam, lai neieviestu pasākumus un ka pasākumu ieviešana atbilstu Kopienas interesēm.

H.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (145) | Ņemot vērā iegūtos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāievieš pasākumi, lai novērstu turpmāku importa par dempinga cenām radītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(145)

Ņemot vērā iegūtos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāievieš pasākumi, lai novērstu turpmāku importa par dempinga cenām radītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (146) | Šajā nolūkā vispirms salīdzināja importa cenas ar Kopienas ražošanas nozares cenām, neveicot korekcijas piemērotai peļņas normai. Salīdzinājums tika veikts attiecībā uz salīdzināmiem ražojuma veidiem. Starpība tika izteikta atbilstošā eksporta apgrozījuma procentos. Šīs analīzes rezultātā visiem ražotājiem eksportētājiem ieguva starpības, kas jau bija pārsniegušas dempinga starpības. Tālab, lai piemērotu likumu par zemāko maksājumu, neuzskatīja par vajadzīgu noteikt peļņas normu, kādu Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, jo attiecīgā kaitējuma apmērs būtu bijis lielāks par dempinga starpību. |
| --- | --- |

(146)

Šajā nolūkā vispirms salīdzināja importa cenas ar Kopienas ražošanas nozares cenām, neveicot korekcijas piemērotai peļņas normai. Salīdzinājums tika veikts attiecībā uz salīdzināmiem ražojuma veidiem. Starpība tika izteikta atbilstošā eksporta apgrozījuma procentos. Šīs analīzes rezultātā visiem ražotājiem eksportētājiem ieguva starpības, kas jau bija pārsniegušas dempinga starpības. Tālab, lai piemērotu likumu par zemāko maksājumu, neuzskatīja par vajadzīgu noteikt peļņas normu, kādu Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, jo attiecīgā kaitējuma apmērs būtu bijis lielāks par dempinga starpību.

| (147) | Ievērojot iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar Pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga galīgie maksājumi ĶTR izcelsmes lējumu importam jānosaka konstatēto dempinga starpību apmērā, jo tās visos gadījumos būs augstākas par zaudējumu apmēriem. |
| --- | --- |

(147)

Ievērojot iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar Pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga galīgie maksājumi ĶTR izcelsmes lējumu importam jānosaka konstatēto dempinga starpību apmērā, jo tās visos gadījumos būs augstākas par zaudējumu apmēriem.

| (148) | Šajā regulā minētās uzņēmumu, kuriem ir piešķirts tirgus ekonomikas statuss, atsevišķās antidempinga maksājumu likmes ir noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tādēļ tās atspoguļo šajā izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādejādi ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tādējādi konkrētas minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar piemērot importētiem ražojumiem, kurus saražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav konkrēti minēti šās regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem saistītās struktūrvienības, un uz tiem attiecina valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(148)

Šajā regulā minētās uzņēmumu, kuriem ir piešķirts tirgus ekonomikas statuss, atsevišķās antidempinga maksājumu likmes ir noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tādēļ tās atspoguļo šajā izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādejādi ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tādējādi konkrētas minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar piemērot importētiem ražojumiem, kurus saražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav konkrēti minēti šās regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem saistītās struktūrvienības, un uz tiem attiecina valsts mēroga maksājumu.

| (149) | Jebkura prasība piemērot minētās individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveides) jānosūta Komisijai, pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši jebkuras izmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošanu, kas saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šo ražošanas un pārdošanas uzņēmumu izmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri gūst labumu no atsevišķiem maksājumiem. |
| --- | --- |

(149)

Jebkura prasība piemērot minētās individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveides) jānosūta Komisijai, pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši jebkuras izmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošanu, kas saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šo ražošanas un pārdošanas uzņēmumu izmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri gūst labumu no atsevišķiem maksājumiem.

| (150) | Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus, antidempinga maksājuma likmēm ir jābūt šādām:







  Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd. | 0,0 % |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | 0,0 % |
| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. | 0,0 % |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. | 0,0 % |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. | 0,0 % |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd. | 18,6 % |
| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory | 28,6 % |
| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd. | 28,6 % |
| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei | 31,8 % |
| Shandong Huijin Stock Co. Ltd. | 37,9 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 47,8 % |

(150)

Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus, antidempinga maksājuma likmēm ir jābūt šādām:

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

ĶTR

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd.

0,0 %

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

0,0 %

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

0,0 %

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

0,0 %

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

0,0 %

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.

18,6 %

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

28,6 %

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd.

28,6 %

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

31,8 %

Shandong Huijin Stock Co. Ltd.

37,9 %

Visi pārējie uzņēmumi

47,8 %

| (151) | Visām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, uz kā pamata paredzēja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Tām deva arī laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja izteikt viedokli. Ieinteresēto personu iesniegtos mutiskos un rakstiskos apsvērumus izskatīja un, ja nepieciešams, attiecīgi grozīja atzinumus. Visas ieinteresētās personas saņēma detalizētas atbildes uz to iesniegtajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(151)

Visām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, uz kā pamata paredzēja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Tām deva arī laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja izteikt viedokli. Ieinteresēto personu iesniegtos mutiskos un rakstiskos apsvērumus izskatīja un, ja nepieciešams, attiecīgi grozīja atzinumus. Visas ieinteresētās personas saņēma detalizētas atbildes uz to iesniegtajiem apsvērumiem.

I.   PASĀKUMU FORMA

| (152) | Četri ražotāji eksportētāji, kuriem piešķīra atsevišķu režīmu, norādīja, ka tie piedāvās cenu saistības, bet Pamatregulas 8. panta 2. punkta noteiktajos termiņos neiesniedza pietiekami pamatotu saistību piedāvājumu. Tāpēc Komisija nevarēja pieņemt saistību piedāvājumus. Tomēr, ņemot vērā jautājuma sarežģītību saistībā ar attiecīgajiem uzņēmumiem (galvenokārt maziem un vidējiem uzņēmumiem) un to, ka pirms galīgās izziņošanas netika veikta pagaidu izziņošana, Padome uzskata, ka tiem izņēmuma kārtā jāatļauj pabeigt to saistību piedāvājumus pēc iepriekšminētā termiņa beigām. |
| --- | --- |

(152)

Četri ražotāji eksportētāji, kuriem piešķīra atsevišķu režīmu, norādīja, ka tie piedāvās cenu saistības, bet Pamatregulas 8. panta 2. punkta noteiktajos termiņos neiesniedza pietiekami pamatotu saistību piedāvājumu. Tāpēc Komisija nevarēja pieņemt saistību piedāvājumus. Tomēr, ņemot vērā jautājuma sarežģītību saistībā ar attiecīgajiem uzņēmumiem (galvenokārt maziem un vidējiem uzņēmumiem) un to, ka pirms galīgās izziņošanas netika veikta pagaidu izziņošana, Padome uzskata, ka tiem izņēmuma kārtā jāatļauj pabeigt to saistību piedāvājumus pēc iepriekšminētā termiņa beigām.

| (153) | Ķīnas varas iestādes pieprasīja apsvērt risinājumu, kas būtu salīdzināms ar to, kurš attiecās uz iepriekšējā apsvērumā minētajiem ražotājiem eksportētājiem, arī attiecībā uz daudzajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kurus skāra procedūra. Ja šīs diskusijas rezultātā izrādīsies, ka bez saistību pieņemšanas nepieciešama pasākumu formas maiņa, iespējami drīz tiks veikts starpposma pārskats, |
| --- | --- |

(153)

Ķīnas varas iestādes pieprasīja apsvērt risinājumu, kas būtu salīdzināms ar to, kurš attiecās uz iepriekšējā apsvērumā minētajiem ražotājiem eksportētājiem, arī attiecībā uz daudzajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kurus skāra procedūra. Ja šīs diskusijas rezultātā izrādīsies, ka bez saistību pieņemšanas nepieciešama pasākumu formas maiņa, iespējami drīz tiks veikts starpposma pārskats,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu nekaļamā čuguna lējumu, kas tiek izmantoti, lai nosegtu un/vai piekļūtu virszemes vai pazemes sistēmām, importam un to daļām, kas ir vai nav apstrādāti, pārklāti, krāsoti vai aprīkoti ar citiem materiāliem, izņemot ugunsdzēsības hidrantus, ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, un tos patlaban klasificē ar KN kodiem 7325 10 50, 7325 10 92 un ex 7325 10 99 (TARIC kods 7325109910).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas ir piemērojama 1. tabulā minētajiem ražojumiem neto Kopienas robežas franko cenai pirms nodokļu nomaksas, kurus ražo tabulā minētie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng, |
| Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City, |
| Hebei Province, 051430 ĶTR |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

TARIC papildkods

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng,

Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City,

Hebei Province, 051430 ĶTR

0,0

A675

| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village, |
| --- |
| Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, ĶTR |

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village,

Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, ĶTR

0,0

A676

| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd., |
| --- |
| Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, ĶTR |

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.,

Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, ĶTR

0,0

A677

| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd., |
| --- |
| Jiaocheng County, Shanxi Province, ĶTR |

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.,

Jiaocheng County, Shanxi Province, ĶTR

0,0

A678

| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd., |
| --- |
| Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town, |
| Jinghai District, 301617 Tianjin, ĶTR |

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.,

Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town,

Jinghai District, 301617 Tianjin, ĶTR

0,0

A679

| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd., |
| --- |
| No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, ĶTR |

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.,

No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, ĶTR

18,6

A680

| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory, |
| --- |
| Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City, |
| 062159, Hebei Province, ĶTR |

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory,

Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City,

062159, Hebei Province, ĶTR

28,6

A681

| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang, |
| --- |
| 073100, ĶTR |

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang,

073100, ĶTR

28,6

A682

| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, |
| --- |
| Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200, ĶTR |

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei,

Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200, ĶTR

31,8

A683

| Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town, |
| --- |
| Laiwu City, Shandong Province, 271114, ĶTR |

Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town,

Laiwu City, Shandong Province, 271114, ĶTR

37,9

A684

Visi citi uzņēmumi

47,8

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus attiecībā uz muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada. 25. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV C 104, 30.4.2004., 62. lpp.

2

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1213/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 28. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 87,5 |
| 096 | 21,9 |
| 999 | 54,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,2 |
| 999 | 88,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 69,6 |
| 999 | 69,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 62,4 |
| 508 | 58,8 |
| 524 | 69,1 |
| 528 | 65,0 |
| 999 | 63,8 |
| 0806 10 10 | 052 | 114,4 |
| 204 | 80,3 |
| 220 | 126,8 |
| 334 | 91,2 |
| 508 | 134,4 |
| 624 | 145,2 |
| 999 | 115,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 71,4 |
| 400 | 101,0 |
| 508 | 65,5 |
| 512 | 75,6 |
| 524 | 52,1 |
| 528 | 75,8 |
| 720 | 106,2 |
| 804 | 80,5 |
| 999 | 78,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 121,6 |
| 388 | 75,2 |
| 512 | 25,9 |
| 528 | 35,6 |
| 999 | 64,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 130,9 |
| 094 | 100,2 |
| 999 | 115,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 310,6 |
| 400 | 336,4 |
| 999 | 323,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 108,7 |
| 999 | 108,7 |
| 0809 40 05 | 624 | 87,6 |
| 999 | 87,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

87,5

096

21,9

999

54,7

0707 00 05

052

88,2

999

88,2

0709 90 70

052

69,6

999

69,6

0805 50 10

388

62,4

508

58,8

524

69,1

528

65,0

999

63,8

0806 10 10

052

114,4

204

80,3

220

126,8

334

91,2

508

134,4

624

145,2

999

115,4

0808 10 80

388

71,4

400

101,0

508

65,5

512

75,6

524

52,1

528

75,8

720

106,2

804

80,5

999

78,5

0808 20 50

052

121,6

388

75,2

512

25,9

528

35,6

999

64,6

0809 10 00

052

130,9

094

100,2

999

115,6

0809 20 95

052

310,6

400

336,4

999

323,5

0809 30 10, 0809 30 90

052

108,7

999

108,7

0809 40 05

624

87,6

999

87,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/30

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1214/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru labo grieķu, holandiešu, latviešu, igauņu, itāļu, lietuviešu, portugāļu, somu, spāņu un zviedru valodas redakcijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 par ražošanas kompensācijām labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 8. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EEK) Nr. 1722/93 (2), kas grozīta ar Regulas (EEK) Nr. 1548/2004 1. panta 4. punktu, 9. panta 2. punkta pirmās daļas otrajā teikumā ir kļūda holandiešu, igauņu, somu, grieķu, itāļu, latviešu, lietuviešu, portugāļu, spāņu un zviedru valodas redakcijā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EEK) Nr. 1722/93 (2), kas grozīta ar Regulas (EEK) Nr. 1548/2004 1. panta 4. punktu, 9. panta 2. punkta pirmās daļas otrajā teikumā ir kļūda holandiešu, igauņu, somu, grieķu, itāļu, latviešu, lietuviešu, portugāļu, spāņu un zviedru valodas redakcijā.

| (2) | Šī kļūda ir jāizlabo, lai novērstu kļūdainu interpretāciju un nodrošinātu Regulā (EEK) Nr. 1722/93 paredzēto pasākumu pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

(2)

Šī kļūda ir jāizlabo, lai novērstu kļūdainu interpretāciju un nodrošinātu Regulā (EEK) Nr. 1722/93 paredzēto pasākumu pareizu piemērošanu.

| (3) | Tā kā šis labojums nerada nekādas neizdevīgas vai diskriminējošas sekas vieniem ražotājiem par labu citiem, tas jāpiemēro no Regulas (EK) Nr. 1548/2004 spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā šis labojums nerada nekādas neizdevīgas vai diskriminējošas sekas vieniem ražotājiem par labu citiem, tas jāpiemēro no Regulas (EK) Nr. 1548/2004 spēkā stāšanās dienas.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 1722/93, kas grozīta ar Regulas (EK) Nr. 1548/2004 1. panta 4. punktu, 9. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Tomēr, ja ražošanas kompensācijas summa ir mazāka par 16 euro par tonnu cietes, nodrošinājumu nepieprasa un šīs Regulas 10. pantā paredzētos pārbaudes un kontroles pasākumus nepiemēro.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2004. gada 3. septembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1548/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

2

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1215/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1990/2004, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus vīna nozarē sakarā ar Ungārijas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu,

ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 41. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1) 27. panta 3. punktā ir paredzēts, ka no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas vai personu grupas, kas ir gatavojušas vīnu, prasa piegādāt destilācijai visus tādas vīndarības blakusproduktus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1) 27. panta 3. punktā ir paredzēts, ka no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas vai personu grupas, kas ir gatavojušas vīnu, prasa piegādāt destilācijai visus tādas vīndarības blakusproduktus.

| (2) | Komisijas 2000. gada 25. jūlija Regulā (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem (2), ir paredzēti šīs destilācijas piemērošanas noteikumi, un tās 49. pantā paredzēti atsevišķi izņēmumi attiecībā uz šo pienākumu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2000. gada 25. jūlija Regulā (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem (2), ir paredzēti šīs destilācijas piemērošanas noteikumi, un tās 49. pantā paredzēti atsevišķi izņēmumi attiecībā uz šo pienākumu.

| (3) | Ungārija ir pieņēmusi vajadzīgos pasākumus, lai piemērotu šo obligāto destilāciju, bet ir aizkavējusies to jauno spirta destilācijas uzņēmumu celtniecība, kas varētu pārstrādāt šos vīndarības blakusproduktus. Tādēļ 2004./2005. vīna gadā iegūto vīndarības blakusproduktu destilācija daļēji turpināsies arī 2005./2006. vīna gadā. Tomēr pašreizējā jauda nav pietiekama, lai vienlaikus destilētu visus šo abu vīna gadu laikā iegūtos vīndarības blakusproduktus. |
| --- | --- |

(3)

Ungārija ir pieņēmusi vajadzīgos pasākumus, lai piemērotu šo obligāto destilāciju, bet ir aizkavējusies to jauno spirta destilācijas uzņēmumu celtniecība, kas varētu pārstrādāt šos vīndarības blakusproduktus. Tādēļ 2004./2005. vīna gadā iegūto vīndarības blakusproduktu destilācija daļēji turpināsies arī 2005./2006. vīna gadā. Tomēr pašreizējā jauda nav pietiekama, lai vienlaikus destilētu visus šo abu vīna gadu laikā iegūtos vīndarības blakusproduktus.

| (4) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1990/2004 (3) Ungārijai atļāva atbrīvot noteiktas ražotāju kategorijas no pienākuma destilēt vīndarības blakusproduktus 2004./2005. vīna gadā. Ņemot vērā iepriekš raksturoto situāciju, šī atļauja ir jāpagarina, to piemērojot arī attiecībā uz 2005./2006. vīna gadu. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1990/2004 (3) Ungārijai atļāva atbrīvot noteiktas ražotāju kategorijas no pienākuma destilēt vīndarības blakusproduktus 2004./2005. vīna gadā. Ņemot vērā iepriekš raksturoto situāciju, šī atļauja ir jāpagarina, to piemērojot arī attiecībā uz 2005./2006. vīna gadu.

| (5) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1990/2004 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1990/2004 ir attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1990/2004 1. pantā vārdus “2004/2005. vīna gadam” aizstāj ar vārdiem “2004./2005. un 2005./2006. vīna gadam”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 194, 31.7.2000., 45. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 616/2005 (OV L 103, 22.4.2005., 15. lpp.).

2

(3)  OV L 344, 20.11.2004., 8. lpp.

3

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1216/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 80. panta b) punktu,

tā kā:

| (1) | Vairākas dalībvalstis ir saskārušās ar ievērojamām grūtībām, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1493/1999 2. panta 3. punkta noteikumus par nelikumīgi apstādīto platību noregulējumu. Minētās grūtības jo īpaši saistītas ar datumu, no kura šī procedūra ir jāpiemēro. Turklāt noteikumi, ko piemēro, paredzot atkāpes, rada būtisku un komplicētu administratīvo slogu, jo īpaši kontroles un sankciju jautājumos. |
| --- | --- |

(1)

Vairākas dalībvalstis ir saskārušās ar ievērojamām grūtībām, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1493/1999 2. panta 3. punkta noteikumus par nelikumīgi apstādīto platību noregulējumu. Minētās grūtības jo īpaši saistītas ar datumu, no kura šī procedūra ir jāpiemēro. Turklāt noteikumi, ko piemēro, paredzot atkāpes, rada būtisku un komplicētu administratīvo slogu, jo īpaši kontroles un sankciju jautājumos.

| (2) | Lai atrisinātu šīs grūtības, ir jāgroza noteikumi par nelikumīgi apstādīto platību noregulējumu. Kamēr Padomei nav iesniegts attiecīgs priekšlikums un lai nodrošinātu labu administratīvo vadību, Komisijas Regulā (EK) Nr. 1227/2000 (2) paredzētā procedūras noslēguma diena neatgriezeniski jāpārceļ uz 2007. gada 31. decembri. |
| --- | --- |

(2)

Lai atrisinātu šīs grūtības, ir jāgroza noteikumi par nelikumīgi apstādīto platību noregulējumu. Kamēr Padomei nav iesniegts attiecīgs priekšlikums un lai nodrošinātu labu administratīvo vadību, Komisijas Regulā (EK) Nr. 1227/2000 (2) paredzētā procedūras noslēguma diena neatgriezeniski jāpārceļ uz 2007. gada 31. decembri.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1227/2000 ir jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1227/2000 ir jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1227/2000 2. pantā 1.a punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.a   Regulas (EK) Nr. 1493/1999 2. panta 3. punktā noteikto termiņu pārceļ uz 2007. gada 31. decembri.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2005. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 143, 16.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1074/2005 (OV L 175, 8.7.2005., 12. lpp.).

2

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/33

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1217/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Lēmumā 2003/286/EK paredzēto importa tarifu kvotu konkrētiem dzīviem Bulgārijas izcelsmes liellopiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 32. panta 1. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2003. gada 8. aprīļa Lēmumā 2003/286/EK par tāda protokola slēgšanu, ar kuru precizē tirdzniecības aspektus Eiropas nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā pušu sarunu rezultātus par savstarpējām lauksaimniecības koncesijām (2), ir paredzētas koncesijas importa tarifa kvotas atvēršanai attiecībā uz konkrētiem dzīviem Bulgārijas izcelsmes liellopiem. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2003. gada 8. aprīļa Lēmumā 2003/286/EK par tāda protokola slēgšanu, ar kuru precizē tirdzniecības aspektus Eiropas nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā pušu sarunu rezultātus par savstarpējām lauksaimniecības koncesijām (2), ir paredzētas koncesijas importa tarifa kvotas atvēršanai attiecībā uz konkrētiem dzīviem Bulgārijas izcelsmes liellopiem.

| (2) | Padomes un Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Lēmumā 2005/430/EK, par papildprotokola noslēgšanu Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (3), paredzētas papildu koncesijas konkrētu dzīvu Bulgārijas izcelsmes liellopu importam. |
| --- | --- |

(2)

Padomes un Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Lēmumā 2005/430/EK, par papildprotokola noslēgšanu Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (3), paredzētas papildu koncesijas konkrētu dzīvu Bulgārijas izcelsmes liellopu importam.

| (3) | Jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi dzīvu liellopu tarifu kvotu atvēršanai un pārvaldībai vairāku gadu termiņam, sākot no 2005. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(3)

Jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi dzīvu liellopu tarifu kvotu atvēršanai un pārvaldībai vairāku gadu termiņam, sākot no 2005. gada 1. jūlija.

| (4) | Lai nepieļautu spekulāciju, kvotas daudzumus jāļauj izmantot tiem uzņēmējiem, kuri spēj apliecināt, ka tie patiesi ievērojamā apjomā nodarbojas ar tirdzniecību ar trešām valstīm. Ievērojot to, kā arī efektīvas pārvaldības nodrošināšanai jāpieprasa, lai attiecīgie tirgotāji gadā pirms attiecīgās gada kvotas laikposma būtu importējuši noteiktu minimālo dzīvnieku skaitu, kam vienlaikus jānodrošina godīga koncesiju saņemšana. Ņemot vērā to, ka pašreizējās koncesijas piemēro vienīgi dzīvnieku importam no Bulgārijas, un apsverot importu, ko veic no šīs valsts, sūtījumu, kurā ir 50 dzīvnieki, var uzskatīt par parastu kravu. Pieredze liecina, ka vismaz viena sūtījuma pirkums ir obligāta prasība, lai darījumu varētu uzskatīt par īstu un pamatotu. |
| --- | --- |

(4)

Lai nepieļautu spekulāciju, kvotas daudzumus jāļauj izmantot tiem uzņēmējiem, kuri spēj apliecināt, ka tie patiesi ievērojamā apjomā nodarbojas ar tirdzniecību ar trešām valstīm. Ievērojot to, kā arī efektīvas pārvaldības nodrošināšanai jāpieprasa, lai attiecīgie tirgotāji gadā pirms attiecīgās gada kvotas laikposma būtu importējuši noteiktu minimālo dzīvnieku skaitu, kam vienlaikus jānodrošina godīga koncesiju saņemšana. Ņemot vērā to, ka pašreizējās koncesijas piemēro vienīgi dzīvnieku importam no Bulgārijas, un apsverot importu, ko veic no šīs valsts, sūtījumu, kurā ir 50 dzīvnieki, var uzskatīt par parastu kravu. Pieredze liecina, ka vismaz viena sūtījuma pirkums ir obligāta prasība, lai darījumu varētu uzskatīt par īstu un pamatotu.

| (5) | Ja šādi kritēriji ir jāpārbauda, pieteikumi jāiesniedz dalībvalstī, kurā importētājs ir iekļauts PVN maksātāju reģistrā. |
| --- | --- |

(5)

Ja šādi kritēriji ir jāpārbauda, pieteikumi jāiesniedz dalībvalstī, kurā importētājs ir iekļauts PVN maksātāju reģistrā.

| (6) | Turklāt, lai nepieļautu spekulāciju, kvotas izmantošana jāliedz arī importētājiem, kuri 1. janvārī pirms attiecīgās gada kvotas laikposma vairs nenodarbojās ar dzīvu liellopu tirdzniecību. Bez tam ievešanas tiesību nodrošinājums jāiemaksā dalībvalstīs, kurās uzņēmējs ir iekļauts valsts PVN reģistrā. Ievešanas atļaujas nedrīkst nodot citiem, tās tirgotājiem jāizsniedz tikai par tiem daudzumiem, par kuriem ir piešķirtas ievešanas tiesības. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt, lai nepieļautu spekulāciju, kvotas izmantošana jāliedz arī importētājiem, kuri 1. janvārī pirms attiecīgās gada kvotas laikposma vairs nenodarbojās ar dzīvu liellopu tirdzniecību. Bez tam ievešanas tiesību nodrošinājums jāiemaksā dalībvalstīs, kurās uzņēmējs ir iekļauts valsts PVN reģistrā. Ievešanas atļaujas nedrīkst nodot citiem, tās tirgotājiem jāizsniedz tikai par tiem daudzumiem, par kuriem ir piešķirtas ievešanas tiesības.

| (7) | Lai panāktu vienlīdzīgāku piekļuvi kvotai, vienlaikus nodrošinot komerciāli atbilstīgu dzīvnieku skaitu vienā pieteikumā, katrā pieteikumā jānosaka maksimālais un minimālais dzīvnieku skaits. |
| --- | --- |

(7)

Lai panāktu vienlīdzīgāku piekļuvi kvotai, vienlaikus nodrošinot komerciāli atbilstīgu dzīvnieku skaitu vienā pieteikumā, katrā pieteikumā jānosaka maksimālais un minimālais dzīvnieku skaits.

| (8) | Jānosaka, ka ievešanas tiesības piešķir pēc nogaidīšanas perioda, vajadzības gadījumā piemērojot fiksētu procentuālo samazinājumu. |
| --- | --- |

(8)

Jānosaka, ka ievešanas tiesības piešķir pēc nogaidīšanas perioda, vajadzības gadījumā piemērojot fiksētu procentuālo samazinājumu.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 29. panta 1. punktu režīms jāpārvalda, izmantojot ievešanas atļaujas. Tādēļ jāparedz noteikumi par pieteikumu iesniegšanu un par informāciju, kas jāiesniedz par pieteikumiem un atļaujām, vajadzības gadījumā ar dažiem noteikumiem papildinot Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 1445/95 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu gaļas nozarē un par Regulas (EEK) Nr. 2377/80 atcelšanu (4) un Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulu (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (5), vai atkāpjoties no dažiem noteikumiem minētajās regulās. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 29. panta 1. punktu režīms jāpārvalda, izmantojot ievešanas atļaujas. Tādēļ jāparedz noteikumi par pieteikumu iesniegšanu un par informāciju, kas jāiesniedz par pieteikumiem un atļaujām, vajadzības gadījumā ar dažiem noteikumiem papildinot Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 1445/95 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu gaļas nozarē un par Regulas (EEK) Nr. 2377/80 atcelšanu (4) un Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulu (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (5), vai atkāpjoties no dažiem noteikumiem minētajās regulās.

| (10) | Lai uzņēmējiem būtu obligāti jāiesniedz ievešanas atļaujas pieteikumi par visām piešķirtajām ievešanas tiesībām, jānosaka, ka šis pieteikums ir galvenā prasība attiecībā uz ievešanas tiesību nodrošinājumu atbilstoši Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (6). |
| --- | --- |

(10)

Lai uzņēmējiem būtu obligāti jāiesniedz ievešanas atļaujas pieteikumi par visām piešķirtajām ievešanas tiesībām, jānosaka, ka šis pieteikums ir galvenā prasība attiecībā uz ievešanas tiesību nodrošinājumu atbilstoši Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (6).

| (11) | Pienācīgai kvotu pārvaldībai arī jānosaka, ka atļaujas īpašnieks ir faktiskais importētājs. Tādēļ šādam importētājam aktīvi jāpiedalās attiecīgo dzīvnieku iepirkšanā, pārvadāšanā un ievešanā. Tādējādi galvenajai prasībai attiecībā uz atļaujas nodrošinājumu jābūt arī šādu darbību pierādījuma uzrādīšanai. |
| --- | --- |

(11)

Pienācīgai kvotu pārvaldībai arī jānosaka, ka atļaujas īpašnieks ir faktiskais importētājs. Tādēļ šādam importētājam aktīvi jāpiedalās attiecīgo dzīvnieku iepirkšanā, pārvadāšanā un ievešanā. Tādējādi galvenajai prasībai attiecībā uz atļaujas nodrošinājumu jābūt arī šādu darbību pierādījuma uzrādīšanai.

| (12) | Lai nodrošinātu stingru atbilstoši kvotai importēto dzīvnieku statistikas kontroli, nepiemēro pielaidi, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1291/2000 8. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu stingru atbilstoši kvotai importēto dzīvnieku statistikas kontroli, nepiemēro pielaidi, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1291/2000 8. panta 4. punktā.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu un teļa gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu un teļa gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Katrā 12 mēnešu laika posmā, sākot no 2005. gada 1. jūlija, Kopienā, nemaksājot nodokli, var importēt 6 600 dzīvus Bulgārijas izcelsmes liellopus, kas sver ne vairāk kā 300 kilogramus un atbilst KN kodiem 0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41 vai 0102 90 49.

Kvotai, kas minēta šā panta pirmajā daļā, piešķir kārtas numuru 09.4783.

Kvotu, kas minēta šā panta pirmajā daļā, katru gadu palielina par 600 dzīvniekiem.

2. pants

1.   Ievešanas tiesību pieteikumus 1. pantā paredzētās kvotas ietvaros drīkst iesniegt vienīgi fiziskas vai juridiskas personas. Iesniedzot pieteikumu, tā iesniedzējiem jāapliecina attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ka gadā pirms attiecīgās gada kvotas laikposma, viņi ir importējuši vismaz 50 dzīvniekus ar KN kodu 0102 90.

Pieteikuma iesniedzējiem jābūt iekļautiem attiecīgās valsts PVN maksātāju reģistrā.

2.   Kā ievešanas apliecinājumu iesniedz vienīgi muitas dokumentu par laišanu brīvā apgrozībā, kuru attiecīgi vizē muitas iestādes un kurā iekļauta norāde par attiecīgo pieteikuma iesniedzēju kā faktisko saņēmēju.

Dalībvalstis var pieņemt šā punkta pirmajā daļā minēto dokumentu kopijas, kuras atbilstīgi apstiprinātas kompetentajā iestādē. Ja pieņem šādas kopijas, par to norāda dalībvalsts paziņojumā, kas minēts 3. panta 5. punktā un ko sagatavo par katru attiecīgo pieteikuma iesniedzēju.

3.   Uzņēmēji, kuri 1. janvārī pirms attiecīgās gada kvotas laikposma, ir pārtraukuši tirdzniecību ar trešām valstīm liellopu un teļa gaļas nozarē, nevar pretendēt uz kvotas piešķiršanu.

4.   Uzņēmums, kas izveidots, apvienojoties uzņēmumiem, kuriem katram ir bāzes ievedums, kas atbilst 1. punktā minētajam minimālajam daudzumam, par pamatu iesniegumam var izmantot minētos bāzes ievedumus.

3. pants

1.   Ievešanas tiesību pieteikumus var iesniegt tikai tajā dalībvalstī, kurā pieteikuma iesniedzējs ir reģistrēts kā PVN maksātājs.

2.   Ievešanas tiesību pieteikumam jāattiecas vismaz uz 50 dzīvniekiem un tas nedrīkst attiekties uz vairāk nekā 5 % no pieejamā daudzuma.

Ja pieteikumi pārsniedz pirmajā daļā minēto daudzumu, pārpalikumu neņem vērā.

3.   Ievešanas tiesību pieteikumus iesniedz līdz plkst. 13:00 pēc Briseles laika 15. jūnijā pirms attiecīgās gada kvotas laikposma.

Tomēr kvotas laikposmam no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam ievešanas tiesību pieteikumus iesniedz līdz plkst. 13:00 pēc Briseles laika desmitajā darbdienā no šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Katrs pieteikuma iesniedzējs var iesniegt ne vairāk kā vienu pieteikumu attiecībā uz 1. pantā minēto kvotu. Ja viens un tas pats pieteikumu iesniedzējs iesniedz vairāk nekā vienu pieteikumu, visus šā pieteikumu iesniedzēja pieteikumus noraida.

5.   Pārbaudījušas iesniegtos dokumentus, dalībvalstis vēlākais līdz desmitajai darbdienai pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa nosūta Komisijai sarakstu, kurā norāda pieteikumu iesniedzējus, to adreses, kā arī pieteikumā norādītos daudzumus.

Visus paziņojumus, tostarp nulles paziņojumus, nosūta pa faksu vai e-pastu, izmantojot šīs regulas I pielikumā iekļauto veidlapas paraugu vai citā veidā, ja Komisija par tādu informējusi dalībvalstis.

4. pants

1.   Pēc 3. panta 5. punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Komisija cik vien drīz iespējams nolemj, kādā mērā pieteikumu prasības var izpildīt.

2.   Ja daudzumi, uz kuriem attiecas 3. pantā minētie pieteikumi, pārsniedz pieejamos daudzumus, Komisija nosaka vienotu samazinājuma koeficientu, kas piemērojams pieteikumā norādītajiem daudzumiem.

Ja, izmantojot šā punkta pirmajā daļā minēto samazinājuma koeficientu, iegūst skaitli, kas mazāks par 50 dzīvniekiem uz vienu pieteikumu, attiecīgās dalībvalstis pieejamo daudzumu nosaka, izlozējot ievešanas tiesības, kuras katra attiecas uz 50 dzīvniekiem. Ja atlikušo dzīvnieku skaits ir mazāks par 50, par šo daudzumu piešķir vienas ievešanas tiesības.

5. pants

1.   Ievešanas tiesību nodrošinājums ir EUR 3 par dzīvnieku. Tas jāiemaksā kompetentajai iestādei, iesniedzot ievešanas tiesību pieteikumu.

2.   Ievešanas atļaujas pieteikumus iesniedz par piešķirto daudzumu. Minētais pienākums ir obligāta prasība Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta 2. punkta nozīmē.

3.   Ja 4. panta 2. punktā minētā samazinājuma koeficienta piemērošanas rezultātā tiek piešķirtas tiesības veikt ievešanu mazākā apjomā, nekā bija prasīts pieteikumā, iesniegtais nodrošinājums nekavējoties tiek proporcionāli atmaksāts.

6. pants

1.   Ievedot piešķirtos daudzumus, uzrāda vienu vai vairākas ievešanas atļaujas.

2.   Atļaujas pieteikumus drīkst iesniegt tikai tajā dalībvalstī, kurā pieteikumu iesniedzējs ir pieteicies uz ievešanas tiesībām un saņēmis tās saskaņā ar šo kvotu.

Katras ievešanas atļaujas izsniegšana nozīmē attiecīgu iegūto ievešanas tiesību samazinājumu.

3.   Ievešanas atļaujas izsniedz, pamatojoties uz pieteikumu, ko savā vārdā iesniedzis uzņēmējs, kam piešķirtas ievešanas tiesības.

4.   Ievešanas atļauju pieteikumos un atļaujās norāda šādas ziņas:

| a) | 8. ailē – izcelsmes valsti; |
| --- | --- |

a)

8. ailē – izcelsmes valsti;

| b) | 16. ailē – vienu vai vairākus no šādiem KN kodiem: | 0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41 vai 0102 90 49; |
| --- | --- | --- |

b)

16. ailē – vienu vai vairākus no šādiem KN kodiem:

0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41 vai 0102 90 49;

| c) | 20. ailē – attiecīgās kvotas kārtas numuru un vismaz vienu no II pielikumā minētajiem ierakstiem. |
| --- | --- |

c)

20. ailē – attiecīgās kvotas kārtas numuru un vismaz vienu no II pielikumā minētajiem ierakstiem.

Atļaujas uzliek par pienākumu ievest no 8. ailē norādītās valsts.

7. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1291/2000 9. panta 1. punkta, ievešanas atļaujas, kas izsniegtas saskaņā ar šo regulu, nevar nodot citiem, un ar tām piešķir tiesības tarifa kvotas izmantošanai tikai tad, ja tās izsniegtas ar to pašu vārdu, uzvārdu vai nosaukumu un adresi, kas norādīta kā saņēmējs laišanai brīvā apgrozībā paredzētajā muitas deklarācijā, kas pievienota atļaujai.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1445/95 3. panta, ievešanas atļaujas ir derīgas 150 dienas no to faktiskās izsniegšanas datuma šīs regulas 6. panta 3. punkta nozīmē. Neviena ievešanas atļauja nav derīga pēc 30. jūnija katras gada kvotas laikposmā.

3.   Nosacījums ievešanas atļaujas piešķiršanai ir par katru dzīvnieku iemaksāts nodrošinājums EUR 20 apmērā, ko veido:

| a) | šīs regulas 5. panta 1. punktā minētais nodrošinājums EUR 3 apmērā, kā arī |
| --- | --- |

a)

šīs regulas 5. panta 1. punktā minētais nodrošinājums EUR 3 apmērā, kā arī

| b) | summa EUR 17 apmērā, ko pieteikuma iesniedzējs iemaksā, iesniedzot atļaujas pieteikumu. |
| --- | --- |

b)

summa EUR 17 apmērā, ko pieteikuma iesniedzējs iemaksā, iesniedzot atļaujas pieteikumu.

4.   Izsniegtās atļaujas ir derīgas visā Kopienā.

5.   Regulas (EK) Nr. 1291/2000 8. panta 4. punktu nepiemēro. Šai nolūkā atļaujas 19. ailē ieraksta skaitli “0” (nulle).

6.   Atkāpjoties no noteikumiem Regulas (EK) Nr. 1291/2000 III sadaļas 4. iedaļā par nodrošinājuma atmaksu, šā panta 3. punktā minēto nodrošinājumu atmaksā tikai, kad iesniegts pierādījums tam, ka atļaujas īpašnieks ir komerciāli un loģistiski atbildīgs par attiecīgo dzīvnieku iepirkšanu, pārvadāšanu un muitošanu laišanai brīvā apgrozībā. Šādam pierādījumam nepieciešams vismaz:

| a) | faktūrrēķina oriģināls vai apstiprināta kopija, ko atļaujas īpašniekam izsniedzis pārdevējs vai tā pārstāvis, abi reģistrēti trešā valstī, kas ir eksportētājvalsts, kā arī pierādījums maksājumam, ko veicis atļaujas īpašnieks, vai neatsaucams akreditīvs, ko atļaujas īpašnieks atvēris par labu pārdevējam, |
| --- | --- |

a)

faktūrrēķina oriģināls vai apstiprināta kopija, ko atļaujas īpašniekam izsniedzis pārdevējs vai tā pārstāvis, abi reģistrēti trešā valstī, kas ir eksportētājvalsts, kā arī pierādījums maksājumam, ko veicis atļaujas īpašnieks, vai neatsaucams akreditīvs, ko atļaujas īpašnieks atvēris par labu pārdevējam,

| b) | pavadzīme vai, attiecīgā gadījumā, autopārvadājuma vai gaisa pārvadājuma dokuments, kas par attiecīgajiem dzīvniekiem izsniegts uz atļaujas īpašnieka vārda, |
| --- | --- |

b)

pavadzīme vai, attiecīgā gadījumā, autopārvadājuma vai gaisa pārvadājuma dokuments, kas par attiecīgajiem dzīvniekiem izsniegts uz atļaujas īpašnieka vārda,

| c) | dokuments, kas apliecina, ka preces ir deklarētas laišanai brīvā apgrozībā, kurā norādīts atļaujas īpašnieka, kas vienlaikus ir arī saņēmējs, vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

c)

dokuments, kas apliecina, ka preces ir deklarētas laišanai brīvā apgrozībā, kurā norādīts atļaujas īpašnieka, kas vienlaikus ir arī saņēmējs, vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese.

8. pants

Saskaņā ar 1. pantu importētiem dzīvniekiem piemēro atbrīvojumu no nodokļiem, uzrādot preču pārvadājumu apliecību EUR.1, ko eksportētājvalsts izsniegusi atbilstīgi ar Bulgāriju noslēgtā Eiropas nolīguma 4. protokolam vai faktūrrēķina deklarācijai, kuru saskaņā ar minēto protokolu sagatavojis eksportētājs.

9. pants

Regulu (EK) Nr. 1445/95 un (EK) Nr. 1291/2000 piemēro atbilstoši šai regulai.

10. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 102, 24.4.2003., 60. lpp.

2

(3)  OV L 155, 17.6.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV L 143, 27.6.1995., 35. lpp. jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1118/2004 (OV L 217, 17.6.2004., 10. lpp.).

4

(5)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1741/2004 (OV L 311, 8.10.2004., 17. lpp.).

5

(6)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 673/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 17. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

EK fakss (32 2) 292 17 34

E-pasts: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

Image

---

II PIELIKUMS

Regulas 6. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētie ieraksti

| — | : | spāņu valodā | : | Reglamento (CE) no 1217/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | čehu valodā | : | Nařízení (ES) č. 1217/2005 |
| — | : | dāņu valodā | : | Forordning (EF) nr. 1217/2005 |
| — | : | vācu valodā | : | Verordnung (EG) Nr. 1217/2005 |
| — | : | igauņu valodā | : | Määrus (EÜ) nr 1217/2005 |
| — | : | grieķu valodā | : | Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1217/2005 |
| — | : | angļu valodā | : | Regulation (EC) No 1217/2005 |
| — | : | franču valodā | : | Règlement (CE) no 1217/2005 |
| — | : | itāliešu valodā | : | Regolamento (CE) n. 1217/2005 |
| — | : | latviešu valodā | : | Regula (EK) Nr. 1217/2005 |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Reglamentas (EB) Nr. 1217/2005 |
| — | : | ungāru valodā | : | 1217/2005/EK rendelet |
| — | : | holandiešu valodā | : | Verordening (EG) nr. 1217/2005 |
| — | : | poļu valodā | : | Rozporządzenie (WE) nr 1217/2005 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Regulamento (CE) n.o 1217/2005 |
| — | : | slovāku valodā | : | Nariadenie (ES) č. 1217/2005 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Uredba (ES) št. 1217/2005 |
| — | : | somu valodā | : | Asetus (EY) N:o 1217/2005 |
| — | : | zviedru valodā | : | Förordning (EG) nr 1217/2005 |

—

:

spāņu valodā

:

Reglamento (CE) no 1217/2005

—

:

čehu valodā

:

Nařízení (ES) č. 1217/2005

—

:

dāņu valodā

:

Forordning (EF) nr. 1217/2005

—

:

vācu valodā

:

Verordnung (EG) Nr. 1217/2005

—

:

igauņu valodā

:

Määrus (EÜ) nr 1217/2005

—

:

grieķu valodā

:

Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1217/2005

—

:

angļu valodā

:

Regulation (EC) No 1217/2005

—

:

franču valodā

:

Règlement (CE) no 1217/2005

—

:

itāliešu valodā

:

Regolamento (CE) n. 1217/2005

—

:

latviešu valodā

:

Regula (EK) Nr. 1217/2005

—

:

lietuviešu valodā

:

Reglamentas (EB) Nr. 1217/2005

—

:

ungāru valodā

:

1217/2005/EK rendelet

—

:

holandiešu valodā

:

Verordening (EG) nr. 1217/2005

—

:

poļu valodā

:

Rozporządzenie (WE) nr 1217/2005

—

:

portugāļu valodā

:

Regulamento (CE) n.o 1217/2005

—

:

slovāku valodā

:

Nariadenie (ES) č. 1217/2005

—

:

slovēņu valodā

:

Uredba (ES) št. 1217/2005

—

:

somu valodā

:

Asetus (EY) N:o 1217/2005

—

:

zviedru valodā

:

Förordning (EG) nr 1217/2005

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/39

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1218/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Regulā (EK) Nr. 1182/2005 paredzēto importa tarifu kvotu Šveices izcelsmes dzīviem liellopiem, kuru svars pārsniedz 160 kg

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (EK) Nr. 1182/2005 (2005. gada 18. jūlijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam (2) paredzēts atvērt Kopienas beznodokļu autonomu un pārejas posma tarifu kvotu laikposmam no dienas, kad stājas spēkā minētā regula, līdz 2005. gada 31. decembrim, lai importētu 2 300 jebkurus dzīvus Šveices izcelsmes liellopus, kas sver vairāk nekā 160 kg. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (EK) Nr. 1182/2005 (2005. gada 18. jūlijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam (2) paredzēts atvērt Kopienas beznodokļu autonomu un pārejas posma tarifu kvotu laikposmam no dienas, kad stājas spēkā minētā regula, līdz 2005. gada 31. decembrim, lai importētu 2 300 jebkurus dzīvus Šveices izcelsmes liellopus, kas sver vairāk nekā 160 kg.

| (2) | Ņemot vērā attiecīgos produktus, minētās tarifu kvotu piešķiršanai ir lietderīgi piemērot vienlaicīgas pārbaudes metodi, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1254/1999 32. panta 2. punkta otrajā ievilkumā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā attiecīgos produktus, minētās tarifu kvotu piešķiršanai ir lietderīgi piemērot vienlaicīgas pārbaudes metodi, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1254/1999 32. panta 2. punkta otrajā ievilkumā.

| (3) | Lai varētu pretendēt uz šo tarifu kvotu piemērošanu, dzīviem liellopiem jābūt Šveices izcelsmei atbilstoši noteikumiem, kas paredzēti 4. pantā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumam par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (3) (še turpmāk – “nolīgums”). |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu pretendēt uz šo tarifu kvotu piemērošanu, dzīviem liellopiem jābūt Šveices izcelsmei atbilstoši noteikumiem, kas paredzēti 4. pantā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumam par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (3) (še turpmāk – “nolīgums”).

| (4) | Lai nepieļautu spekulāciju, kvotas daudzumus jāļauj izmantot tiem uzņēmējiem, kuri spēj apliecināt, ka tie patiesi ievērojamā apjomā nodarbojas ar tirdzniecību ar trešām valstīm. Ievērojot to, kā arī efektīvas pārvaldības nodrošināšanai jāpieprasa, lai attiecīgie tirgotāji laikposmā no 2004. gada 1. maija līdz 2005. gada 30. aprīlim būtu importējuši vismaz 50 dzīvniekus, jo sūtījumu, kurā ir 50 dzīvnieku, var uzskatīt par parastu kravu. Pieredze liecina, ka viena sūtījuma pirkums ir obligāta prasība, lai darījumu varētu uzskatīt par īstu un pamatotu |
| --- | --- |

(4)

Lai nepieļautu spekulāciju, kvotas daudzumus jāļauj izmantot tiem uzņēmējiem, kuri spēj apliecināt, ka tie patiesi ievērojamā apjomā nodarbojas ar tirdzniecību ar trešām valstīm. Ievērojot to, kā arī efektīvas pārvaldības nodrošināšanai jāpieprasa, lai attiecīgie tirgotāji laikposmā no 2004. gada 1. maija līdz 2005. gada 30. aprīlim būtu importējuši vismaz 50 dzīvniekus, jo sūtījumu, kurā ir 50 dzīvnieku, var uzskatīt par parastu kravu. Pieredze liecina, ka viena sūtījuma pirkums ir obligāta prasība, lai darījumu varētu uzskatīt par īstu un pamatotu

| (5) | Ja šādi kritēriji ir jāpārbauda, pieteikumi jāiesniedz dalībvalstī, kurā importētājs iekļauts PVN maksātāju reģistrā. |
| --- | --- |

(5)

Ja šādi kritēriji ir jāpārbauda, pieteikumi jāiesniedz dalībvalstī, kurā importētājs iekļauts PVN maksātāju reģistrā.

| (6) | Lai nepieļautu spekulāciju, kvotas izmantošana jāliedz arī importētājiem, kuri 2005. gada 1. janvārī vairs nenodarbojās ar dzīvu liellopu tirdzniecību. Turklāt jānosaka nodrošinājums ievešanas tiesībām, ievešanas atļaujas nedrīkst nodot citiem, kā arī ievešanas atļaujas tirgotājiem jāizsniedz tikai par tiem daudzumiem, par kuriem ir piešķirtas ievešanas tiesības. |
| --- | --- |

(6)

Lai nepieļautu spekulāciju, kvotas izmantošana jāliedz arī importētājiem, kuri 2005. gada 1. janvārī vairs nenodarbojās ar dzīvu liellopu tirdzniecību. Turklāt jānosaka nodrošinājums ievešanas tiesībām, ievešanas atļaujas nedrīkst nodot citiem, kā arī ievešanas atļaujas tirgotājiem jāizsniedz tikai par tiem daudzumiem, par kuriem ir piešķirtas ievešanas tiesības.

| (7) | Lai panāktu vienlīdzīgāku piekļuvi kvotai, vienlaikus nodrošinot komerciāli atbilstīgu dzīvnieku skaitu vienā pieteikumā, katrā pieteikumā jānosaka maksimālais un minimālais dzīvnieku skaits. |
| --- | --- |

(7)

Lai panāktu vienlīdzīgāku piekļuvi kvotai, vienlaikus nodrošinot komerciāli atbilstīgu dzīvnieku skaitu vienā pieteikumā, katrā pieteikumā jānosaka maksimālais un minimālais dzīvnieku skaits.

| (8) | Jānosaka, ka ievešanas tiesības piešķir pēc nogaidīšanas perioda, un vajadzības gadījumā, piemērojot fiksētu procentuālo samazinājumu. |
| --- | --- |

(8)

Jānosaka, ka ievešanas tiesības piešķir pēc nogaidīšanas perioda, un vajadzības gadījumā, piemērojot fiksētu procentuālo samazinājumu.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 29. panta 1. punktu režīms jāpārvalda, izmantojot ievešanas atļaujas. Tādēļ jāparedz noteikumi par pieteikumu iesniegšanu un par informāciju, kas jāsniedz par pieteikumiem un atļaujām, vajadzības gadījumā ar dažiem noteikumiem papildinot Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulu (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (4), un Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 1445/95 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu gaļas nozarē un par Regulas (EEK) Nr. 2377/80 atcelšanu (5), vai atkāpjoties no dažiem noteikumiem minētajās regulās. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 29. panta 1. punktu režīms jāpārvalda, izmantojot ievešanas atļaujas. Tādēļ jāparedz noteikumi par pieteikumu iesniegšanu un par informāciju, kas jāsniedz par pieteikumiem un atļaujām, vajadzības gadījumā ar dažiem noteikumiem papildinot Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulu (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (4), un Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 1445/95 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu gaļas nozarē un par Regulas (EEK) Nr. 2377/80 atcelšanu (5), vai atkāpjoties no dažiem noteikumiem minētajās regulās.

| (10) | Lai uzņēmējiem būtu obligāti jāiesniedz ievešanas atļaujas pieteikumi par visām piešķirtajām ievešanas tiesībām, jānosaka, ka šis pieteikums ir galvenā prasība attiecībā uz ievešanas tiesību nodrošinājumu atbilstoši Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (6). |
| --- | --- |

(10)

Lai uzņēmējiem būtu obligāti jāiesniedz ievešanas atļaujas pieteikumi par visām piešķirtajām ievešanas tiesībām, jānosaka, ka šis pieteikums ir galvenā prasība attiecībā uz ievešanas tiesību nodrošinājumu atbilstoši Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (6).

| (11) | Pieredze liecina, ka pienācīgai kvotas pārvaldībai arī jānosaka, ka licences īpašnieks ir faktiskais importētājs. Tādēļ šādam importētājam aktīvi jāpiedalās attiecīgo dzīvnieku iepirkšanā, pārvadāšanā un importēšanā. Tādējādi galvenajai prasībai attiecībā uz atļaujas drošību jābūt šādu darbību pierādījuma uzrādīšanai. |
| --- | --- |

(11)

Pieredze liecina, ka pienācīgai kvotas pārvaldībai arī jānosaka, ka licences īpašnieks ir faktiskais importētājs. Tādēļ šādam importētājam aktīvi jāpiedalās attiecīgo dzīvnieku iepirkšanā, pārvadāšanā un importēšanā. Tādējādi galvenajai prasībai attiecībā uz atļaujas drošību jābūt šādu darbību pierādījuma uzrādīšanai.

| (12) | Lai nodrošinātu stingru atbilstoši kvotai importēto dzīvnieku statistikas kontroli, nepiemēro pielaidi, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1291/2000 8. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu stingru atbilstoši kvotai importēto dzīvnieku statistikas kontroli, nepiemēro pielaidi, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1291/2000 8. panta 4. punktā.

| (13) | Lai nodrošinātu šīs kvotas sekmīgu pārvaldību, jāparedz, ka šo regulu piemēro no dienas, kad stājas spēkā Regula (EK) Nr. 1182/2005. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu šīs kvotas sekmīgu pārvaldību, jāparedz, ka šo regulu piemēro no dienas, kad stājas spēkā Regula (EK) Nr. 1182/2005.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu un teļa gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu un teļa gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Laikposmam no šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2005. gada 31. decembrim atver Kopienas beznodokļu autonomu un pārejas posma tarifu kvotu, lai importētu 2 300 jebkurus Šveices izcelsmes dzīvus liellopus, kas sver vairāk nekā 160 kg un atbilst KN kodiem 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 vai 0102 90 79.

Šīs tarifu kvotas kārtas numurs ir 09.4203.

2.   Produktiem, kas minēti 1. punktā, ir piemērojami nolīguma 4. pantā paredzētie izcelsmes noteikumi.

2. pants

1.   Lai pieteikumu iesniedzēji būtu tiesīgi izmantot 1. pantā paredzēto kvotu, viņiem jābūt fiziskām vai juridiskām personām un, iesniedzot pieteikumu, jāapliecina attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ka laikā no 2004. gada 1. maija līdz 2005. gada 30. aprīlim viņi ir importējuši vismaz 50 dzīvniekus ar KN kodu 0102 10 un 0102 90.

Pieteikuma iesniedzējiem jābūt reģistrētiem attiecīgās valsts PVN maksātāju reģistrā.

2.   Kā ievešanas apliecinājumu iesniedz vienīgi muitas dokumentu par laišanu brīvā apgrozībā, kuru attiecīgi vizē muitas iestādes un kurā iekļauta norāde par attiecīgo pieteikuma iesniedzēju.

Dalībvalstis var pieņemt šā panta pirmajā daļā minēto dokumentu kopijas, kuras atbilstīgi apstiprinātas kompetentajā iestādē. Ja pieņem šādas kopijas, par to norāda dalībvalsts paziņojumā, kas minēts 3. panta 5. punktā un ko sagatavo par katru attiecīgo pieteikuma iesniedzēju.

3.   Uzņēmēji, kuri 2005. gada 1. janvārī ir pārtraukuši tirdzniecību ar trešām valstīm liellopu un teļa gaļas nozarē, nevar pretendēt uz kvotas piešķiršanu.

4.   Uzņēmums, kas izveidots, apvienojoties uzņēmumiem, kuriem katram ir bāzes ievedums, kas atbilst 1. punktā minētajam minimālajam daudzumam, par pamatu iesniegumam var izmantot minētos bāzes ievedumus.

3. pants

1.   Ievešanas tiesību pieteikumus var iesniegt tikai tajā dalībvalstī, kurā pieteikuma iesniedzējs ir reģistrēts kā PVN maksātājs.

2.   Ievešanas tiesību pieteikumam jāattiecas vismaz uz 50 dzīvniekiem, un tas nedrīkst attiekties uz vairāk nekā 5 % no pieejamā daudzuma.

Ja pieteikumi pārsniedz pirmajā daļā minēto daudzumu, pārpalikumu neņem vērā.

3.   Ievešanas tiesību pieteikumus iesniedz līdz 13:00 pēc Briseles laika desmitajā darba dienā no šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Pieteikumu iesniedzēji drīkst iesniegt ne vairāk kā vienu pieteikumu attiecībā uz kvotu, kas minēta 1. panta 1. punktā. Ja viens un tas pats pieteikumu iesniedzējs iesniedz vairāk nekā vienu pieteikumu, visus šā pieteikumu iesniedzēja pieteikumus noraida.

5.   Pārbaudījušas iesniegtos dokumentus, dalībvalstis vēlākais līdz desmitajai darba dienai pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa nosūta Komisijai sarakstu, kurā norāda pieteikumu iesniedzējus, to adreses, kā arī pieteikumā norādītos daudzumus.

Paziņojumus, tostarp nulles paziņojumus, nosūta pa faksu vai e-pastu, izmantojot I pielikumā iekļauto paraugu, ja pieteikumi faktiski ir iesniegti.

4. pants

1.   Pēc 3. panta 5. punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Komisija cik vien drīz iespējams nolemj, kādā mērā pieteikumu prasības var izpildīt.

2.   Ja daudzumi, uz kuriem attiecas 3. pantā minētie pieteikumi, pārsniedz pieejamos daudzumus, Komisija nosaka vienotu samazinājuma koeficientu, kas piemērojams pieteikumā norādītajiem daudzumiem.

Ja, izmantojot pirmajā daļā minēto samazinājuma koeficientu, iegūst skaitli, kas mazāks par 50 dzīvniekiem uz vienu pieteikumu, attiecīgās dalībvalstis pieejamo daudzumu nosaka, izlozējot ievešanas tiesības, kuras katra attiecas uz 50 dzīvniekiem. Ja atlikušo dzīvnieku skaits ir mazāks par 50, par šo daudzumu piešķir vienas ievešanas tiesības.

5. pants

1.   Ievešanas tiesību nodrošinājums ir EUR 3 par dzīvnieku. Tas jāiemaksā kompetentajai iestādei, iesniedzot ievešanas tiesību pieteikumu.

2.   Ievešanas atļaujas pieteikumi jāiesniedz par piešķirto daudzumu. Minētais pienākums ir obligāta prasība Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta 2. punkta nozīmē.

3.   Ja 4. panta 2. punktā minētā samazinājuma koeficienta piemērošanas rezultātā tiek piešķirtas tiesības veikt ievešanu mazākā apjomā, nekā bija prasīts pieteikumā, iesniegtais nodrošinājums nekavējoties tiek proporcionāli atmaksāts.

6. pants

1.   Ievedot piešķirtos daudzumus, uzrāda vienu vai vairākas ievešanas atļaujas.

2.   Atļaujas pieteikumus drīkst iesniegt tikai tajā dalībvalstī, kurā pieteikumu iesniedzējs ir pieteicies uz ievešanas tiesībām un saņēmis tās saskaņā ar šo kvotu.

Katras ievešanas atļaujas izsniegšana nozīmē attiecīgu iegūto ievešanas tiesību samazinājumu.

3.   Ievešanas atļaujas izsniedz, pamatojoties uz pieteikumu, ko savā vārdā iesniedzis uzņēmējs, kam piešķirtas ievešanas tiesības.

4.   Ievešanas atļauju pieteikumos un atļaujās norāda šādas ziņas:

| a) | 8. ailē – izcelsmes valsti; |
| --- | --- |

a)

8. ailē – izcelsmes valsti;

| b) | 16. ailē – vienu vai vairākus no šādiem KN kodiem: | 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 vai 0102 90 79; |
| --- | --- | --- |

b)

16. ailē – vienu vai vairākus no šādiem KN kodiem:

0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 vai 0102 90 79;

| c) | 20. ailē – kvotas kārtas numuru (09.4203.) un vismaz vienu no II pielikumā minētajiem ierakstiem. |
| --- | --- |

c)

20. ailē – kvotas kārtas numuru (09.4203.) un vismaz vienu no II pielikumā minētajiem ierakstiem.

Atļaujas uzliek par pienākumu ievest no 8. ailē norādītās valsts.

7. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1291/2000 9. panta 1. punkta, ievešanas atļaujas, ko izdod saskaņā ar šo regulu, nevar nodot citiem, un ar tām piešķir tiesības atbilstoši tarifu kvotām tikai tad, ja tās ir izsniegtas ar to pašu vārdu, uzvārdu un adresi, kas norādīta kā saņēmējs laišanai brīvā apgrozībā paredzētajā muitas deklarācijā, kas tām ir pievienota.

2.   Ievešanas atļaujas nav derīgas pēc 2005. gada 31. decembra.

3.   Ievešanas atļaujas nodrošinājums ir EUR 20 par dzīvnieku, un pieteikuma iesniedzējs to iemaksā, iesniedzot atļaujas pieteikumu.

4.   Izsniegtās atļaujas ir derīgas visā Kopienā.

5.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1291/2000 50. panta 1. punktu pilnu kopējo muitas tarifu, kas attiecīgi piemērojams dienā, kad tiek pieņemta muitas deklarācija laišanai brīvā apgrozībā, iekasē par visiem ievestajiem daudzumiem, kas pārsniedz ievešanas atļaujā norādītos.

6.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1291/2000 III sadaļas 4. iedaļas noteikumiem, nodrošinājumu atmaksā tikai tad, kad ir iesniegts apliecinājums, ka atļaujas īpašnieks ir komerciāli un loģistiski atbildīgs par attiecīgo dzīvnieku iepirkšanu, pārvadāšanu un muitošanu laišanai brīvā apgrozībā. Šādā apliecinājumā ir vismaz:

| a) | faktūrrēķina oriģināls vai apstiprināta kopija, ko atļaujas īpašniekam izsniedzis pārdevējs vai tā pārstāvis, abi reģistrēti trešā valstī, kas ir eksportētājvalsts, kā arī pierādījums maksājumam, ko veicis atļaujas īpašnieks, vai neatsaucams akreditīvs, ko atļaujas īpašnieks atvēris par labu pārdevējam; |
| --- | --- |

a)

faktūrrēķina oriģināls vai apstiprināta kopija, ko atļaujas īpašniekam izsniedzis pārdevējs vai tā pārstāvis, abi reģistrēti trešā valstī, kas ir eksportētājvalsts, kā arī pierādījums maksājumam, ko veicis atļaujas īpašnieks, vai neatsaucams akreditīvs, ko atļaujas īpašnieks atvēris par labu pārdevējam;

| b) | pārvadājuma dokuments, kas par attiecīgajiem dzīvniekiem izsniegts uz atļaujas īpašnieka vārda; |
| --- | --- |

b)

pārvadājuma dokuments, kas par attiecīgajiem dzīvniekiem izsniegts uz atļaujas īpašnieka vārda;

| c) | apliecinājums, ka preces ir deklarētas laišanai brīvā apgrozībā, kurā norādīts atļaujas īpašnieka, kas vienlaikus ir arī saņēmējs, vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

c)

apliecinājums, ka preces ir deklarētas laišanai brīvā apgrozībā, kurā norādīts atļaujas īpašnieka, kas vienlaikus ir arī saņēmējs, vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese.

8. pants

Regulu (EK) Nr. 1291/2000 un (EK) Nr. 1445/95 piemēro atbilstoši šai regulai.

9. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no dienas, kad stājas spēkā Regula (EK) Nr. 1182/2005.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 190, 22.7.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1741/2004 (OV L 311, 8.10.2004., 17. lpp.).

4

(5)  OV L 143, 27.6.1995., 35. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1118/2004 (OV L 217, 17.6.2004., 10. lpp.).

5

(6)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 673/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 17. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

EK fakss: (32 2) 292 17 34

E-pasts: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Image

---

II PIELIKUMS

Regulas 6. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētie ieraksti

| — | : | spāņu valodā | : | Reglamento (CE) no 1218/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | čehu valodā | : | Nařízení (ES) č. 1218/2005 |
| — | : | dāņu valodā | : | Forordning (EF) nr. 1218/2005 |
| — | : | vācu valodā | : | Verordnung (EG) Nr. 1218/2005 |
| — | : | igauņu valodā | : | Määrus (EÜ) nr 1218/2005 |
| — | : | grieķu valodā | : | Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1218/2005 |
| — | : | angļu valodā | : | Regulation (EC) No 1218/2005 |
| — | : | franču valodā | : | Règlement (CE) no 1218/2005 |
| — | : | itāliešu valodā | : | Regolamento (CE) n. 1218/2005 |
| — | : | latviešu valodā | : | Regula (EK) Nr. 1218/2005 |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Reglamentas (EB) Nr. 1218/2005 |
| — | : | ungāru valodā | : | 1218/2005/EK rendelet |
| — | : | holandiešu valodā | : | Verordening (EG) nr. 1218/2005 |
| — | : | poļu valodā | : | Rozporządzenie (WE) nr 1218/2005 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Regulamento (CE) n.o 1218/2005 |
| — | : | slovāku valodā | : | Nariadenie (ES) č. 1218/2005 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Uredba (ES) št. 1218/2005 |
| — | : | somu valodā | : | Asetus (EY) N:o 1218/2005 |
| — | : | zviedru valodā | : | Förordning (EG) nr 1218/2005 |

—

:

spāņu valodā

:

Reglamento (CE) no 1218/2005

—

:

čehu valodā

:

Nařízení (ES) č. 1218/2005

—

:

dāņu valodā

:

Forordning (EF) nr. 1218/2005

—

:

vācu valodā

:

Verordnung (EG) Nr. 1218/2005

—

:

igauņu valodā

:

Määrus (EÜ) nr 1218/2005

—

:

grieķu valodā

:

Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1218/2005

—

:

angļu valodā

:

Regulation (EC) No 1218/2005

—

:

franču valodā

:

Règlement (CE) no 1218/2005

—

:

itāliešu valodā

:

Regolamento (CE) n. 1218/2005

—

:

latviešu valodā

:

Regula (EK) Nr. 1218/2005

—

:

lietuviešu valodā

:

Reglamentas (EB) Nr. 1218/2005

—

:

ungāru valodā

:

1218/2005/EK rendelet

—

:

holandiešu valodā

:

Verordening (EG) nr. 1218/2005

—

:

poļu valodā

:

Rozporządzenie (WE) nr 1218/2005

—

:

portugāļu valodā

:

Regulamento (CE) n.o 1218/2005

—

:

slovāku valodā

:

Nariadenie (ES) č. 1218/2005

—

:

slovēņu valodā

:

Uredba (ES) št. 1218/2005

—

:

somu valodā

:

Asetus (EY) N:o 1218/2005

—

:

zviedru valodā

:

Förordning (EG) nr 1218/2005

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/45

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1219/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 33. un 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1623/2000 13. pants (2) attiecībā uz atbalsta shēmu vīna bagātināšanai izmantojamai vīnogu misai paredz atkāpi, kas piemērojama tai vīnogu misai, kura iegūta no citām vīnkopības zonām, izņemot CIII zonu; šī atkāpe paliek spēkā līdz 2004./2005. tirdzniecības gada beigām. Kamēr nav notikušas nopietnākas šīs atbalsta shēmas izmaiņas vīna tirgus kopējās organizācijas plānotās reformas kontekstā, atkāpes termiņš jāpagarina līdz 2006./2007. vīna gadam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1623/2000 13. pants (2) attiecībā uz atbalsta shēmu vīna bagātināšanai izmantojamai vīnogu misai paredz atkāpi, kas piemērojama tai vīnogu misai, kura iegūta no citām vīnkopības zonām, izņemot CIII zonu; šī atkāpe paliek spēkā līdz 2004./2005. tirdzniecības gada beigām. Kamēr nav notikušas nopietnākas šīs atbalsta shēmas izmaiņas vīna tirgus kopējās organizācijas plānotās reformas kontekstā, atkāpes termiņš jāpagarina līdz 2006./2007. vīna gadam.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1623/2000 45., 59. un 61. pants nosaka dažas dienas, kas saistītas ar vīndarīšanas blakusproduktu destilāciju. Ņemot vērā ļoti bagātīgo 2004./2005. gada ražu, dažas dalībvalstis sastopas ar praktiskām grūtībām, kas neļauj tām pabeigt destilāciju noteiktajā laikā. Tādēļ šis laiks jāpagarina. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1623/2000 45., 59. un 61. pants nosaka dažas dienas, kas saistītas ar vīndarīšanas blakusproduktu destilāciju. Ņemot vērā ļoti bagātīgo 2004./2005. gada ražu, dažas dalībvalstis sastopas ar praktiskām grūtībām, kas neļauj tām pabeigt destilāciju noteiktajā laikā. Tādēļ šis laiks jāpagarina.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1623/2000 52. pantā noteikta atkāpe no destilācijas kārtības, kas paredzēta vīnam, kas iegūts no tādām vīnogām, kuras vienlaikus pieder gan vīna vīnogu šķirnei, gan arī vīnogu šķirnei degvīna destilēšanai no aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vīna no 2001./2002. līdz 2004./2005. vīna gadam. Kamēr nav notikusi nopietnāka šīs kārtības maiņa vīna tirgus kopējās organizācijas paredzētās reformas laikā, atkāpes termiņš jāpagarina līdz 2006./2007. vīna gada beigām. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1623/2000 52. pantā noteikta atkāpe no destilācijas kārtības, kas paredzēta vīnam, kas iegūts no tādām vīnogām, kuras vienlaikus pieder gan vīna vīnogu šķirnei, gan arī vīnogu šķirnei degvīna destilēšanai no aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vīna no 2001./2002. līdz 2004./2005. vīna gadam. Kamēr nav notikusi nopietnāka šīs kārtības maiņa vīna tirgus kopējās organizācijas paredzētās reformas laikā, atkāpes termiņš jāpagarina līdz 2006./2007. vīna gada beigām.

| (4) | Ar Regulas (EK) Nr. 1623/2000 63.a pantu, kas attiecas uz vīna destilāciju dzeramajā alkoholā, procentuāli no saražotā apjoma nosaka vīna daudzumu, kuru katrs ražotājs var destilēt. Minētā procentuālā daļa jānosaka 2005./2006. vīna gadam. |
| --- | --- |

(4)

Ar Regulas (EK) Nr. 1623/2000 63.a pantu, kas attiecas uz vīna destilāciju dzeramajā alkoholā, procentuāli no saražotā apjoma nosaka vīna daudzumu, kuru katrs ražotājs var destilēt. Minētā procentuālā daļa jānosaka 2005./2006. vīna gadam.

| (5) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1623/2000. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1623/2000.

| (6) | Tā kā nākošais vīna gads sāksies 2005. gada 1. augustā, šī regula jāpiemēro no minētās dienas. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā nākošais vīna gads sāksies 2005. gada 1. augustā, šī regula jāpiemēro no minētās dienas.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1623/2000 groza šādi.

| 1) | Regulas 13. panta 1. punkta otrajā daļā vārdus “2003./2004. līdz 2004./2005. vīna gadam” aizstāj ar vārdiem “2003./2004. līdz 2006./2007. vīna gadam”. |
| --- | --- |

1)

Regulas 13. panta 1. punkta otrajā daļā vārdus “2003./2004. līdz 2004./2005. vīna gadam” aizstāj ar vārdiem “2003./2004. līdz 2006./2007. vīna gadam”.

| 2) | Regulas 45. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Atkāpjoties no pirmās daļas, 2004./2005. vīna gadam pirmajā daļā minēto dienu pārceļ uz nākamā vīna gada 31. augustu.” |
| --- | --- |

2)

Regulas 45. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no pirmās daļas, 2004./2005. vīna gadam pirmajā daļā minēto dienu pārceļ uz nākamā vīna gada 31. augustu.”

| 3) | Regulas 52. panta 1. punkta ceturtajā daļā vārdus “2001./2002. līdz 2004./2005. vīna gadam” aizstāj ar vārdiem “2001./2002. līdz 2006./2007. vīna gadam”. |
| --- | --- |

3)

Regulas 52. panta 1. punkta ceturtajā daļā vārdus “2001./2002. līdz 2004./2005. vīna gadam” aizstāj ar vārdiem “2001./2002. līdz 2006./2007. vīna gadam”.

| 4) | Regulas 59. pantam pievieno šādu daļu:
  “Atkāpjoties no pirmās daļas, 2004./2005. vīna gadam pirmajā daļā minēto dienu pārceļ uz nākamā vīna gada 15. septembri.” |
| --- | --- |

4)

Regulas 59. pantam pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no pirmās daļas, 2004./2005. vīna gadam pirmajā daļā minēto dienu pārceļ uz nākamā vīna gada 15. septembri.”

| 5) | Regulas 61. panta 3. punktam pievieno šādu daļu:
  “Tomēr 2004./2005. vīna gadam pirmajā daļā minēto dienu pārceļ uz nākamā vīna gada 15. septembri.” |
| --- | --- |

5)

Regulas 61. panta 3. punktam pievieno šādu daļu:

“Tomēr 2004./2005. vīna gadam pirmajā daļā minēto dienu pārceļ uz nākamā vīna gada 15. septembri.”

| 6) | Regulas 63.a panta 2. punkta pirmās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Noteiktā procentuālā daļa 2004./2005. un 2005./2006. vīna gadam ir 25 %.” |
| --- | --- |

6)

Regulas 63.a panta 2. punkta pirmās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“Noteiktā procentuālā daļa 2004./2005. un 2005./2006. vīna gadam ir 25 %.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2005. gada 1. augusta.

Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 194, 31.7.2000., 45. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 616/2005 (OV L 103, 22.4.2005., 15. lpp.).

2

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/47

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1220/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1279/98 attiecībā uz dažām Bulgārijas izcelsmes liellopu un teļa gaļas produktu tarifu kvotām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 32. panta 1. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2003. gada 8. aprīļa Lēmumā 2003/286/EK par tāda protokola slēgšanu, ar kuru precizē tirdzniecības aspektus Eiropas nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā pušu sarunu rezultātus par savstarpējām lauksaimniecības koncesijām (2) paredzētas koncesijas attiecībā uz liellopu un teļa gaļas produktu importu saskaņā ar tarifu kvotām, kas atvērtas ar minēto nolīgumu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2003. gada 8. aprīļa Lēmumā 2003/286/EK par tāda protokola slēgšanu, ar kuru precizē tirdzniecības aspektus Eiropas nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā pušu sarunu rezultātus par savstarpējām lauksaimniecības koncesijām (2) paredzētas koncesijas attiecībā uz liellopu un teļa gaļas produktu importu saskaņā ar tarifu kvotām, kas atvērtas ar minēto nolīgumu.

| (2) | Šo tarifu kvotu īstenojošie noteikumi tika pieņemti ar Komisijas 1998. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1279/98, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, saskaņā ar kuriem liellopu un teļa gaļai piemēro Padomes Lēmumā 2003/286/EK un 2003/18/EK Bulgārijai un Rumānijai noteiktās tarifu kvotas (3). |
| --- | --- |

(2)

Šo tarifu kvotu īstenojošie noteikumi tika pieņemti ar Komisijas 1998. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1279/98, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, saskaņā ar kuriem liellopu un teļa gaļai piemēro Padomes Lēmumā 2003/286/EK un 2003/18/EK Bulgārijai un Rumānijai noteiktās tarifu kvotas (3).

| (3) | Padomes un Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Lēmumā 2005/430/EK par papildprotokola noslēgšanu Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (4) paredzētas papildu koncesijas attiecībā uz liellopu un teļa gaļas produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Padomes un Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Lēmumā 2005/430/EK par papildprotokola noslēgšanu Eiropas nolīgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (4) paredzētas papildu koncesijas attiecībā uz liellopu un teļa gaļas produktiem.

| (4) | Ir jāpieņem nepieciešamie pasākumi, lai atvērtu koncesijas attiecībā uz liellopu un teļa gaļas produktiem, un attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1279/98. |
| --- | --- |

(4)

Ir jāpieņem nepieciešamie pasākumi, lai atvērtu koncesijas attiecībā uz liellopu un teļa gaļas produktiem, un attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1279/98.

| (5) | Turklāt Regulas (EK) Nr. 1279/98 4. panta 1. punkta paredzēts, ka licenču pieteikumus var iesniegt vienīgi katra tāda laikposma pirmajās 10 dienās, kas minēts šīs regulas 2. pantā. Laika posmā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 31. decembrim ir nepieciešams atkāpties no šā noteikuma, ņemot vērā šīs regulas spēkā stāšanās dienu. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt Regulas (EK) Nr. 1279/98 4. panta 1. punkta paredzēts, ka licenču pieteikumus var iesniegt vienīgi katra tāda laikposma pirmajās 10 dienās, kas minēts šīs regulas 2. pantā. Laika posmā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 31. decembrim ir nepieciešams atkāpties no šā noteikuma, ņemot vērā šīs regulas spēkā stāšanās dienu.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1279/98 4. panta 1. punkta, pieteikumus importa licenču saņemšanai laika posmam no šīs regulas spēkā stāšanās līdz 2005. gada 31. decembrim iesniedz pirmo desmit darbdienu laikā pēc dienas, kurā šī regula publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, t.i., līdz plkst. 13:00 pēc Briseles laika desmitajā darbdienā.

2.   Pieteikumus licenču saņemšanai, kas iesniegti 2005. gada jūlija mēneša pirmajās 10 dienās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1279/98 4. panta 1. punktu, uzskata par pieteikumiem atbilstīgi 1. punktam.

3.   Regulas (EK) Nr. 1279/98 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 102, 24.4.2003., 60. lpp.

2

(3)  OV L 176, 20.6.1998., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1118/2004 (OV L 217, 17.06.2004., 10. lpp.).

3

(4)  OV L 155, 17.6.2005., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

I PIELIKUMS

Dažu valstu izcelsmes konkrētu produktu importam Kopienā piemērojamās koncesijas

(MFN = vislielākās labvēlības režīma nodokļi)

| Izcelsmes valsts | Sērijas Nr. | KN kods | Apraksts | Piemērojamā nodokļu likme
  (% no MFN nodokļa) | Ikgadējais daudzums no 1.7.2003.
  (tonnās) | Gada pieaugums no 1.7.2004.
  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumānija | 09.4753 | 0201
  0202 | Liellopu gaļa, svaiga, dzesināta vai saldēta | Bez nodokļa | 4 000 | 0 |
| 09.4765 | 0206 10 95 | Liellopu diafragmas biezā un plānā ēdamā daļa, svaiga vai dzesināta | Bez nodokļa | 100 | 0 |
| 0206 29 91 | Liellopu diafragmas biezā daļa un diafragmas plānā daļa, saldēta |
| 0210 20 | Liellopu gaļa, sālīta vai sālījumā, kaltēta vai kūpināta |
| 0210 99 51 | Liellopu diafragmas biezā daļa un plānā daļa |
| 09.4768 | 1602 50 | Sagatavota vai konservēta liellopu gaļa vai subprodukti | Bez nodokļa | 500 | 0 |

Izcelsmes valsts

Sērijas Nr.

KN kods

Apraksts

Piemērojamā nodokļu likme

(% no MFN nodokļa)

Ikgadējais daudzums no 1.7.2003.

(tonnās)

Gada pieaugums no 1.7.2004.

(tonnās)

Rumānija

09.4753

0201

0202

Liellopu gaļa, svaiga, dzesināta vai saldēta

Bez nodokļa

4 000

0

09.4765

0206 10 95

Liellopu diafragmas biezā un plānā ēdamā daļa, svaiga vai dzesināta

Bez nodokļa

100

0

0206 29 91

Liellopu diafragmas biezā daļa un diafragmas plānā daļa, saldēta

0210 20

Liellopu gaļa, sālīta vai sālījumā, kaltēta vai kūpināta

0210 99 51

Liellopu diafragmas biezā daļa un plānā daļa

09.4768

1602 50

Sagatavota vai konservēta liellopu gaļa vai subprodukti

Bez nodokļa

500

0

| Izcelsmes valsts | Sērijas Nr. | KN kods | Apraksts | Piemērojamā nodokļu likme
  (% no MFN nodokļa) | Ikgadējais daudzums no 1.7.2005.
  (tonnās) | Gada pieaugums no 1.7.2006.
  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgārija | 09.4651 | 0201
  0202 | Liellopu gaļa, svaiga, dzesināta vai saldēta | Bez nodokļa | 2 500 | 0 |
| 09.4784 | 1602 50 | Sagatavota vai konservēta liellopu gaļa vai subprodukti | Bez nodokļa | 660 | 60 |

Izcelsmes valsts

Sērijas Nr.

KN kods

Apraksts

Piemērojamā nodokļu likme

(% no MFN nodokļa)

Ikgadējais daudzums no 1.7.2005.

(tonnās)

Gada pieaugums no 1.7.2006.

(tonnās)

Bulgārija

09.4651

0201

0202

Liellopu gaļa, svaiga, dzesināta vai saldēta

Bez nodokļa

2 500

0

09.4784

1602 50

Sagatavota vai konservēta liellopu gaļa vai subprodukti

Bez nodokļa

660

60

II PIELIKUMS

EK faksa Nr. (32-2) 292 17 34

E-pasts: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

Image

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/51

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1221/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 15. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu katru mēnesi ir jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu katru mēnesi ir jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta.

| (4) | Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem.

| (7) | Komisijas 1997. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un atbalsta piešķiršanu par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu, ko paredzēts lietot mīklas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (3), paredz, ka nozarēm, kas ražo noteiktas preces, sviests un krējums ir jāpiedāvā par pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 1997. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un atbalsta piešķiršanu par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu, ko paredzēts lietot mīklas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (3), paredz, ka nozarēm, kas ražo noteiktas preces, sviests un krējums ir jāpiedāvā par pazeminātām cenām.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1255/1999 1. pantā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā, nosaka, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

2

(3)  OV L 350, 20.12.1997., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2005. gada 29. jūlija piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likmes |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| ex 0402 10 19 | Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): | | |
| a) | eksportējot preces ar KN kodu 3501 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likmes

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

ex 0402 10 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2):

a)

eksportējot preces ar KN kodu 3501

—

—

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

12,00

12,00

ex 0402 21 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3):

| a) | eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2571/97 |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2571/97

20,29

20,29

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

52,10

52,10

ex 0405 10

Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6):

| a) | eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2571/97 izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2571/97 izklāstītajiem nosacījumiem

36,00

36,00

| b) | eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara |
| --- | --- |

b)

eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara

99,25

99,25

| c) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

c)

eksportējot citas preces

92,00

92,00

---

(1)  Šajā pielikuma noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, kā arī precēm, kas minétas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/54

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1222/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pantā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju; |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pantā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju;

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/1993, attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/93 IV pielikumā; |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/1993, attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/93 IV pielikumā;

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi; |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi;

| (4) | Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus; |
| --- | --- |

(4)

Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus;

| (5) | Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim; |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim;

| (6) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. un 3. punktam jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu, ko atbilstoši Komisijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93 (5) piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā; |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. un 3. punktam jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu, ko atbilstoši Komisijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93 (5) piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā;

| (7) | Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Tomēr Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokolā paredzēts, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu, ražojot alkoholiskos dzērienus, ko iegūst no labības. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā; |
| --- | --- |

(7)

Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Tomēr Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokolā paredzēts, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu, ražojot alkoholiskos dzērienus, ko iegūst no labības. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā;

| (8) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(8)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. pantā un kurus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

2

(3)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

3

(4)  OV L 275, 29.9.1987., 36. lpp.

4

(5)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1584/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

kompensāciju likmes, ko no 2005. gada 29. jūlija piemēro dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR par 100 kg) |
| --- |
| KN kods | Produktu apraksts (2) | Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citi |
| 1001 10 00 | Cietie kvieši: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1001 90 99 | Parastie kvieši un labības maisījums: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | — | — |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – – citos gadījumos | — | — |
| 1002 00 00 | Rudzi | — | — |
| 1003 00 90 | Mieži | | |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1004 00 00 | Auzas | — | — |
| 1005 90 00 | Kukurūza, ko izmanto šādā veidā: | | |
| – ciete: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 2,907 | 2,907 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 1,781 | 1,781 |
| – – citos gadījumos | 3,807 | 3,807 |
| – glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5) | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 1,955 | 1,955 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 1,336 | 1,336 |
| – citos gadījumos | 2,855 | 2,855 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 1,781 | 1,781 |
| – citā veidā (tostarp nepārstrādāts) | 3,807 | 3,807 |
| Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 2,340 | 2,423 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 1,781 | 1,781 |
| – citos gadījumos | 3,807 | 3,807 |
| ex 1006 30 | Pilnīgi slīpēti rīsi: | | |
| – apaļgraudu | — | — |
| – vidējgraudu | — | — |
| – garengraudu | — | — |
| 1006 40 00 | Šķeltie rīsi | — | — |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai | — | — |

(EUR par 100 kg)

KN kods

Produktu apraksts (2)

Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citi

1001 10 00

Cietie kvieši:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

—

—

1001 90 99

Parastie kvieši un labības maisījums:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

—

—

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– – citos gadījumos

—

—

1002 00 00

Rudzi

—

—

1003 00 90

Mieži

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– citos gadījumos

—

—

1004 00 00

Auzas

—

—

1005 90 00

Kukurūza, ko izmanto šādā veidā:

– ciete:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

2,907

2,907

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

1,781

1,781

– – citos gadījumos

3,807

3,807

– glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5)

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

1,955

1,955

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

1,336

1,336

– citos gadījumos

2,855

2,855

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

1,781

1,781

– citā veidā (tostarp nepārstrādāts)

3,807

3,807

Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

2,340

2,423

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

1,781

1,781

– citos gadījumos

3,807

3,807

ex 1006 30

Pilnīgi slīpēti rīsi:

– apaļgraudu

—

—

– vidējgraudu

—

—

– garengraudu

—

—

1006 40 00

Šķeltie rīsi

—

—

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai

—

—

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.

(2)  Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko iegūst no pamatprodukta vai/un pielīdzināto produktu pārstrādes, piemēro koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 V pielikumā.

(3)  Attiecīgajām precēm ir KN kods 3505 10 50.

(4)  Preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EEK) Nr. 2825/93 2. pantā (OV L 258, 16.10.1993., 6. lpp.).

(5)  Attiecībā uz sīrupiem ar KN kodiem NC 1702 30 99, 1702 40 90 un 1702 60 90, ko iegūst, jaucot glikozi un fruktozes sīrupu, eksporta kompensāciju var piešķirt tikai glikozes sīrupam.

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/58

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1223/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta a) apakšpunktu un 15. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 1. un 2. punktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta a), c), d), f), g) un h) apakšpunktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas šīs regulas V pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 1. un 2. punktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta a), c), d), f), g) un h) apakšpunktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas šīs regulas V pielikumā.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā Regulas (EK) Nr. 1260/2001 V pielikumā minētās preces. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā Regulas (EK) Nr. 1260/2001 V pielikumā minētās preces.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 3. punktā noteikts, ka eksporta kompensācija par preces sastāvā esošu produktu nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šā produkta eksportu neapstrādātā veidā. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 3. punktā noteikts, ka eksporta kompensācija par preces sastāvā esošu produktu nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šā produkta eksportu neapstrādātā veidā.

| (5) | Kompensācijas, ko nosaka saskaņā ar šo regulu, var noteikt iepriekš, jo šobrīd nevar paredzēt tirgus situāciju turpmākajos mēnešos. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācijas, ko nosaka saskaņā ar šo regulu, var noteikt iepriekš, jo šobrīd nevar paredzēt tirgus situāciju turpmākajos mēnešos.

| (6) | Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijās ir jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus. |
| --- | --- |

(6)

Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijās ir jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro par pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. un 2. punktā un kurus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1260/2001 V pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28 jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regula grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 987/2005 (OV L 167, 29.6.2005., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2005. gada 29. jūlija piemēro dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likme, EUR par 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| 1701 99 10 | Baltais cukurs | 35,31 | 35,31 |

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likme, EUR par 100 kg

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

1701 99 10

Baltais cukurs

35,31

35,31

---

(1)  Šajā pielikuma noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, kā arī precēm, kas minétas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/60 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/60

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1224/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantu, starpību starp regulas 1. pantā minēto produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju, atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantu, starpību starp regulas 1. pantā minēto produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju, atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1255/1999, nosakot kompensāciju par dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem, kas ir uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, ir jāņem vērā:






  — | esošā situācija un nākotnes perspektīvas attiecībā uz piena un piena produktu cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī piena un piena produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā, |
| --- | --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1255/1999, nosakot kompensāciju par dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem, kas ir uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, ir jāņem vērā:

—

esošā situācija un nākotnes perspektīvas attiecībā uz piena un piena produktu cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī piena un piena produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā,

| — | tirdzniecības izmaksas un visizdevīgākā maksa par transportēšanu no Kopienas tirgiem uz ostām vai citiem eksporta punktiem Kopienā, kā arī produktu tirgū laišanas izmaksas galamērķa valstī, |
| --- | --- |

—

tirdzniecības izmaksas un visizdevīgākā maksa par transportēšanu no Kopienas tirgiem uz ostām vai citiem eksporta punktiem Kopienā, kā arī produktu tirgū laišanas izmaksas galamērķa valstī,

| — | piena un piena produktu tirgus kopējs organizācijas mērķis – nodrošināt līdzsvaru un dabīgu cenu un tirdzniecības attīstību tirgū, |
| --- | --- |

—

piena un piena produktu tirgus kopējs organizācijas mērķis – nodrošināt līdzsvaru un dabīgu cenu un tirdzniecības attīstību tirgū,

| — | limiti, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā Līguma 300. pantu, |
| --- | --- |

—

limiti, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā Līguma 300. pantu,

| — | nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū,

| — | paredzēto eksportu ekonomiskais aspekts. |
| --- | --- |

—

paredzēto eksportu ekonomiskais aspekts.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 5. punktu, nosakot cenas Kopienā, ir jāņem vērā valdošās cenas, kas no eksporta viedokļa ir visizdevīgākās, un, nosakot cenas starptautiskajā tirdzniecībā, ir īpaši jāņem vērā:






  a) | trešo valstu tirgos valdošās cenas; |
| --- | --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 5. punktu, nosakot cenas Kopienā, ir jāņem vērā valdošās cenas, kas no eksporta viedokļa ir visizdevīgākās, un, nosakot cenas starptautiskajā tirdzniecībā, ir īpaši jāņem vērā:

a)

trešo valstu tirgos valdošās cenas;

| b) | visizdevīgākās cenas trešajās galamērķa valstīs importam no trešajām valstīm; |
| --- | --- |

b)

visizdevīgākās cenas trešajās galamērķa valstīs importam no trešajām valstīm;

| c) | ražotāju cenas, kas ir reģistrētas eksportējošās trešajās valstīs, ņemot vērā šo valstu piešķirtās subsīdijas, ja tādas ir, un |
| --- | --- |

c)

ražotāju cenas, kas ir reģistrētas eksportējošās trešajās valstīs, ņemot vērā šo valstu piešķirtās subsīdijas, ja tādas ir, un

| d) | Kopienas brīvas robežpiegādes cenas. |
| --- | --- |

d)

Kopienas brīvas robežpiegādes cenas.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punktu, situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt vajadzību mainīt kompensāciju par produktiem, kas uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, atbilstīgi galamērķim. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punktu, situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt vajadzību mainīt kompensāciju par produktiem, kas uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, atbilstīgi galamērķim.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkts paredz, ka produktu sarakstu, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, un kompensāciju apjomu nosaka vismaz reizi četrās nedēļās. Tomēr, kompensācijas apjoms var būt nemainīgs ilgāk par četrām nedēļām. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkts paredz, ka produktu sarakstu, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, un kompensāciju apjomu nosaka vismaz reizi četrās nedēļās. Tomēr, kompensācijas apjoms var būt nemainīgs ilgāk par četrām nedēļām.

| (6) | Saskaņā ar Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulas (EK) Nr. 174/1999 16. pantu, par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 804/68 piemērošanai attiecībā uz piena un piena produktu eksporta atļaujām un eksporta kompensācijām (2), kompensācija par piena produktiem, kuri satur cukuru, ir vienāda ar divu sastāvdaļu summu; vienu sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā piena produktu daudzumu, pareizinot pamatapjomu ar piena produktu saturu attiecīgā produktā; otru sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā pievienotās saharozes daudzumu, pareizinot saharozes saturu visā produktā ar kompensācijas pamatapjomu, kas ir spēkā tajā dienā, kad eksportē produktus, kuri uzskaitīti 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgus kopējo organizāciju (3). Tomēr, otro sastāvdaļu lieto tikai tad, ja pievienotā saharoze ir ražota, izmantojot Kopienā audzētās cukurbietes vai cukurniedres. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulas (EK) Nr. 174/1999 16. pantu, par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 804/68 piemērošanai attiecībā uz piena un piena produktu eksporta atļaujām un eksporta kompensācijām (2), kompensācija par piena produktiem, kuri satur cukuru, ir vienāda ar divu sastāvdaļu summu; vienu sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā piena produktu daudzumu, pareizinot pamatapjomu ar piena produktu saturu attiecīgā produktā; otru sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā pievienotās saharozes daudzumu, pareizinot saharozes saturu visā produktā ar kompensācijas pamatapjomu, kas ir spēkā tajā dienā, kad eksportē produktus, kuri uzskaitīti 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgus kopējo organizāciju (3). Tomēr, otro sastāvdaļu lieto tikai tad, ja pievienotā saharoze ir ražota, izmantojot Kopienā audzētās cukurbietes vai cukurniedres.

| (7) | Komisijas Regula (EEK) Nr. 896/84 (4), noteica papildu noteikumus par to, kā piešķiramas kompensācijas laikā, kad mainās piena gads. Šie noteikumi paredz iespēju dažādot kompensācijas atbilstīgi produktu ražošanas datumam. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 896/84 (4), noteica papildu noteikumus par to, kā piešķiramas kompensācijas laikā, kad mainās piena gads. Šie noteikumi paredz iespēju dažādot kompensācijas atbilstīgi produktu ražošanas datumam.

| (8) | Ir jāparedz, ka, aprēķinot kompensāciju par kausēto sieru, pievienotā kazeīna vai kazeinātu daudzums ir jāizslēdz no aprēķiniem. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāparedz, ka, aprēķinot kompensāciju par kausēto sieru, pievienotā kazeīna vai kazeinātu daudzums ir jāizslēdz no aprēķiniem.

| (9) | Nosakot galamērķus un produktus, par kuriem maksā kompensācijas, jāievēro, ka pirmkārt, noteiktu Kopienas produktu konkurētspējīgs stāvoklis neattaisno to izvešanas veicināšanu, bet otrkārt, noteiktu teritoriju ģeogrāfiskais tuvums var palielināt tirdzniecības noviržu iespējas un ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(9)

Nosakot galamērķus un produktus, par kuriem maksā kompensācijas, jāievēro, ka pirmkārt, noteiktu Kopienas produktu konkurētspējīgs stāvoklis neattaisno to izvešanas veicināšanu, bet otrkārt, noteiktu teritoriju ģeogrāfiskais tuvums var palielināt tirdzniecības noviržu iespējas un ļaunprātīgu izmantošanu.

| (10) | Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai piena tirgū, un jo īpaši piena produktu cenām Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija jānosaka saskaņā ar śīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(10)

Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai piena tirgū, un jo īpaši piena produktu cenām Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija jānosaka saskaņā ar śīs regulas pielikumu.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantā minētās eksporta kompensācijas dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem nosaka saskaņā ar pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 20, 27.1.1999., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 558/2005 (OV L 94, 13.4.2005., 22. lpp.).

2

(3)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

3

(4)  OV L 91, 1.4.1984., 71. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 222/88 (OV L 28, 1.2.1988., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 28. jūlija Regulai, ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 43,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 56,23 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,29 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,59 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,59 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,22 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4380 |
| A01 | EUR/kg | 0,5623 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,42 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 37,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,45 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,63 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,47 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,95 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3616 |
| A01 | EUR/kg | 0,4642 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4023 |
| A01 | EUR/kg | 0,5163 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,48 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,23 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 70,73 |
| A01 | EUR/100 kg | 95,37 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 84,16 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,90 |
| A01 | EUR/100 kg | 87,51 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 85,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 114,82 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 91,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:






  L01 | Seūta, Melīļa, Svētais Krēsls, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība. |
| L02 | Andora un Gibraltārs. |
| L03 | Seūta, Melīļa, Islande, Norvēģija, Šveice, Lihtenšteina, Andora, Gibraltārs, Svētais Krēsls (tradicionāli saukts Vatikāns), Turcija, Rumānija, Bulgārija, Horvātija, Kanāda, Austrālija un Jaunzēlande, Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība. |
| L04 | Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

43,80

A01

EUR/100 kg

56,23

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,75

A01

EUR/100 kg

61,29

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,52

A01

EUR/100 kg

63,59

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,59

A01

EUR/100 kg

66,22

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4380

A01

EUR/kg

0,5623

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,16

A01

EUR/100 kg

46,42

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

37,75

A01

EUR/100 kg

48,45

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,23

A01

EUR/100 kg

51,63

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,47

A01

EUR/100 kg

51,95

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3616

A01

EUR/kg

0,4642

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4023

A01

EUR/kg

0,5163

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,48

A01

EUR/100 kg

10,23

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

70,73

A01

EUR/100 kg

95,37

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,41

A01

EUR/100 kg

84,16

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,90

A01

EUR/100 kg

87,51

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

85,16

A01

EUR/100 kg

114,82

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,11

A01

EUR/100 kg

91,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

L01

Seūta, Melīļa, Svētais Krēsls, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība.

L02

Andora un Gibraltārs.

L03

Seūta, Melīļa, Islande, Norvēģija, Šveice, Lihtenšteina, Andora, Gibraltārs, Svētais Krēsls (tradicionāli saukts Vatikāns), Turcija, Rumānija, Bulgārija, Horvātija, Kanāda, Austrālija un Jaunzēlande, Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība.

L04

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/68

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1225/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maijā Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. martā Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. martā Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. martā Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 26. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. martā Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 26. jūlijā.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 581/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 26. jūlijam, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka šādu maksimālo kompensāciju, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 64. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms |
| Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā | Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā ievilkumā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 98,00 |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 100,50 | 100,50 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,00 | 122,00 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms

Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā

Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā ievilkumā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9500

—

98,00

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

100,50

100,50

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

120,00

122,00

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/70

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1226/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 26. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 26. jūlijā.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 582/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 26. jūlijā, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka maksimālo kompensāciju 15,00 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 67. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004.

3

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/71

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1227/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 29. jūlijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 24. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regula (EK) Nr. 1422/95, kurā ir noteikta kārtība, kā importēt melases cukura nozarē, un ar kuru ir grozīta Regula (EEK) Nr. 785/68 (2), paredz, ka CIF importa cenu melasei, kuru nosaka atbilstīgi Komisijas Regulai (EEK) Nr. 785/68 (3), uzskata par “reprezentatīvo cenu”. Minēto cenu uzskata par noteiktu Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā noteiktajai standarta kvalitātei. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regula (EK) Nr. 1422/95, kurā ir noteikta kārtība, kā importēt melases cukura nozarē, un ar kuru ir grozīta Regula (EEK) Nr. 785/68 (2), paredz, ka CIF importa cenu melasei, kuru nosaka atbilstīgi Komisijas Regulai (EEK) Nr. 785/68 (3), uzskata par “reprezentatīvo cenu”. Minēto cenu uzskata par noteiktu Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā noteiktajai standarta kvalitātei.

| (2) | Reprezentatīvo cenu aprēķina, ņemot vērā visu informāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 785/68 3. pantā, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti minētas regulas 4. pantā, un, vajadzības gadījumā, aprēķinus var veikt, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 785/68 7. pantā norādīto metodi. |
| --- | --- |

(2)

Reprezentatīvo cenu aprēķina, ņemot vērā visu informāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 785/68 3. pantā, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti minētas regulas 4. pantā, un, vajadzības gadījumā, aprēķinus var veikt, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 785/68 7. pantā norādīto metodi.

| (3) | Lai pielāgotu cenas, kuras neattiecas uz standarta kvalitāti, atkarībā no piedāvātās melases kvalitātes cena ir jāpalielina vai jāsamazina saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 785/68 6. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Lai pielāgotu cenas, kuras neattiecas uz standarta kvalitāti, atkarībā no piedāvātās melases kvalitātes cena ir jāpalielina vai jāsamazina saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 785/68 6. pantu.

| (4) | Ja starp konkrētā produkta sliekšņa cenu un reprezentatīvo cenu pastāv starpība, ir jānosaka papildu ievedmuitas nodokļi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1422/95 3. pantā. Gadījumā, kad atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam ievedmuitas nodokļu piemērojums ir apturēts, šiem nodokļiem ir jānosaka īpašas summas. |
| --- | --- |

(4)

Ja starp konkrētā produkta sliekšņa cenu un reprezentatīvo cenu pastāv starpība, ir jānosaka papildu ievedmuitas nodokļi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1422/95 3. pantā. Gadījumā, kad atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam ievedmuitas nodokļu piemērojums ir apturēts, šiem nodokļiem ir jānosaka īpašas summas.

| (5) | Šiem attiecīgajiem produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. panta 2. punktu un 3. panta 1. punktu ir jānosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi. |
| --- | --- |

(5)

Šiem attiecīgajiem produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. panta 2. punktu un 3. panta 1. punktu ir jānosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. pantā minētajiem produktiem, ir noteikti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 79/2003 (OV L 13, 18.1.2003., 4. lpp.).

2

(3)  OV 145, 27.6.1968., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1422/95.

3

---

PIELIKUMS

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi melasei cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 29. jūlija

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Sakarā ar to, ka apturēts nodokļu piemērojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam, importam piemērojamais nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,43 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 12,00 | — | 0 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Sakarā ar to, ka apturēts nodokļu piemērojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam, importam piemērojamais nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem (1)

1703 10 00 (2)

11,43

—

0

1703 90 00 (2)

12,00

—

0

---

(1)  Šī summa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantu aizstāj kopējā muitas tarifa nodokli, kas paredzēts šiem produktiem.

(2)  Noteiktā cena grozītās Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā definētajai standarta kvalitātei.

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/73

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1228/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/2001, nosakot kompensācijas attiecībā uz nedenaturētu balto cukuru un jēlcukuru, ko izved bez turpmākas apstrādes, ir jāņem vērā situācija Kopienas un pasaules cukura tirgos, un jo īpaši cenas un izmaksu faktori, kas paredzēti minētās regulas 28. pantā. Saskaņā ar to pašu pantu vērā ir jāņem arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/2001, nosakot kompensācijas attiecībā uz nedenaturētu balto cukuru un jēlcukuru, ko izved bez turpmākas apstrādes, ir jāņem vērā situācija Kopienas un pasaules cukura tirgos, un jo īpaši cenas un izmaksu faktori, kas paredzēti minētās regulas 28. pantā. Saskaņā ar to pašu pantu vērā ir jāņem arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts.

| (3) | Kompensācija attiecībā uz jēlcukuru nosakāma attiecībā uz standarta kvalitāti. Tā ir definēta I pielikuma II punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001. Šī kompensācija cita starpā nosakāma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu. Lielkristālu cukurs ir definēts Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2). Kompensācija, kas tā aprēķināta cukuriem, kas satur aromatizētājus un krāsvielas, ir jāpiemēro to saharozes saturam un jānosaka attiecībā uz daudzumu 1 % šā satura. |
| --- | --- |

(3)

Kompensācija attiecībā uz jēlcukuru nosakāma attiecībā uz standarta kvalitāti. Tā ir definēta I pielikuma II punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001. Šī kompensācija cita starpā nosakāma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu. Lielkristālu cukurs ir definēts Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2). Kompensācija, kas tā aprēķināta cukuriem, kas satur aromatizētājus un krāsvielas, ir jāpiemēro to saharozes saturam un jānosaka attiecībā uz daudzumu 1 % šā satura.

| (4) | Īpašos gadījumos eksporta kompensācijas summu var noteikt ar cita veida tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Īpašos gadījumos eksporta kompensācijas summu var noteikt ar cita veida tiesību aktiem.

| (5) | Kompensācija ir jānosaka reizi divās nedēļās. Šajā periodā tā var tikt grozīta. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācija ir jānosaka reizi divās nedēļās. Šajā periodā tā var tikt grozīta.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka atbilstīgi situācijai pasaules tirgū vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija var atšķirties pēc to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka atbilstīgi situācijai pasaules tirgū vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija var atšķirties pēc to galamērķa.

| (7) | Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs. |
| --- | --- |

(7)

Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs.

| (8) | Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem.

| (9) | Nemot vērā iepriekš minēto un pašreizējo situāciju cukura tirgū, un jo īpaši kotējumus vai cenas cukuram Kopienā un pasaules tirgū, kompensācijas nosakāmas attiecīgā apmērā. |
| --- | --- |

(9)

Nemot vērā iepriekš minēto un pašreizējo situāciju cukura tirgū, un jo īpaši kotējumus vai cenas cukuram Kopienā un pasaules tirgū, kompensācijas nosakāmas attiecīgā apmērā.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas, kas piešķiramas gadījumā, kad tiek izvesti nedenaturēti Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie produkti bez turpmākas apstrādes, noteiktas saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 214, 8.9.1995., 16. lpp.

2

---

PIELIKUMS

KOMPENSĀCIJAS, KAS PIEMĒROJAMAS TURPMĀK NEAPSTRĀDĀTA BALTĀ CUKURA UN JĒLCUKURA IZVEDUMIEM NO 2005. GADA 29. JŪLIJA (1)

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 32,48 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 32,48 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 32,48 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 32,48 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3531 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 35,31 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 35,31 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 35,31 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3531 |
| NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas), izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

32,48 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

32,48 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

32,48 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

32,48 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3531

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

35,31

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

35,31

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

35,31

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3531

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

S00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas), izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.).

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Šis daudzums ir piemērojams jēlcukuram ar rezultativitāti 92 %. Ja izvestā jēlcukura rezultativitāte neatbilst 92 %, piemērojamās kompensācijas apjomu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu.

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/75 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/75

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1229/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas attiecībā uz turpmāk neapstrādātiem sīrupiem un dažiem citiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā

| (1) | Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar 3. pantu Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2), kompensācija par 100 kilogramiem Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto produktu ir vienāda ar pamatdaudzumu, kas reizināts ar saharozes saturu, vajadzības gadījumā, ieskaitot citus cukurus, kas izteikti kā saharoze. Šo saharozes saturu nosaka saskaņā ar noteikumiem 3. pantā Regulā (EK) Nr. 2135/95. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 3. pantu Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2), kompensācija par 100 kilogramiem Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto produktu ir vienāda ar pamatdaudzumu, kas reizināts ar saharozes saturu, vajadzības gadījumā, ieskaitot citus cukurus, kas izteikti kā saharoze. Šo saharozes saturu nosaka saskaņā ar noteikumiem 3. pantā Regulā (EK) Nr. 2135/95.

| (3) | Atbilstīgi 30. panta 3. punktam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 turpmāk neapstrādātas sorbozes eksporta kompensācijas pamatapjomam ir jābūt vienādam ar kompensācijas pamatapjomu, no kura atskaitīta viena simtdaļa ražošanas kompensācijas, kas saskaņā ar Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1265/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus izpildes noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/2001 attiecībā uz ražošanas kompensācijas piešķiršanu dažu veidu cukura nozares produktiem, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā, piemērojama produktiem (3), kas uzskaitīti pēdējās minētās regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi 30. panta 3. punktam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 turpmāk neapstrādātas sorbozes eksporta kompensācijas pamatapjomam ir jābūt vienādam ar kompensācijas pamatapjomu, no kura atskaitīta viena simtdaļa ražošanas kompensācijas, kas saskaņā ar Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1265/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus izpildes noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/2001 attiecībā uz ražošanas kompensācijas piešķiršanu dažu veidu cukura nozares produktiem, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā, piemērojama produktiem (3), kas uzskaitīti pēdējās minētās regulas pielikumā.

| (4) | Saskaņā ar noteikumiem 30. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001 attiecībā uz pārējiem turpmāk neapstrādātiem produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kompensācijas pamatapjomam ir jābūt vienādam ar simtdaļu no daudzuma, kurā vērā ņemta, pirmkārt, starpība starp intervences cenu baltajam cukuram bezdeficīta Kopienas reģionos mēnesī, attiecībā uz ko noteikts pamatapjoms, un kotējumiem vai cenām baltajam cukuram pasaules tirgū un, otrkārt, vajadzība nodrošināt līdzsvaru starp Kopienas pamatproduktu izmantojumu tādu pārstrādes preču izgatavošanā, ko paredzēts izvest uz trešajām valstīm, un tādu trešo valstu produktu izmantojumu, kas ievesti saskaņā ar režīmu ievešana pārstrādei. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar noteikumiem 30. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001 attiecībā uz pārējiem turpmāk neapstrādātiem produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kompensācijas pamatapjomam ir jābūt vienādam ar simtdaļu no daudzuma, kurā vērā ņemta, pirmkārt, starpība starp intervences cenu baltajam cukuram bezdeficīta Kopienas reģionos mēnesī, attiecībā uz ko noteikts pamatapjoms, un kotējumiem vai cenām baltajam cukuram pasaules tirgū un, otrkārt, vajadzība nodrošināt līdzsvaru starp Kopienas pamatproduktu izmantojumu tādu pārstrādes preču izgatavošanā, ko paredzēts izvest uz trešajām valstīm, un tādu trešo valstu produktu izmantojumu, kas ievesti saskaņā ar režīmu ievešana pārstrādei.

| (5) | Saskaņā ar noteikumiem Regulas (EK) Nr. 1260/2001 30. panta 4. punktā pamatapjoma piemērojums var tikt attiecināts uz dažiem produktiem, kas uzskaitīti, minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar noteikumiem Regulas (EK) Nr. 1260/2001 30. panta 4. punktā pamatapjoma piemērojums var tikt attiecināts uz dažiem produktiem, kas uzskaitīti, minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. pantu eksporta kompensāciju var paredzēt attiecībā uz minētās regulas 1. panta 1. punkta f), g) un h) apakšpunktā paredzētajiem produktiem bez turpmākas apstrādes. Kompensācija nosakāma attiecībā uz 100 kilogramiem sausnas, jo īpaši ņemot vērā eksporta kompensāciju, kas piemērojama produktiem, uz ko attiecas KN kods 1702 30 91, un produktiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskos aspektus. Attiecībā uz produktiem, kas paredzēti minētā punkta f) un g) apakšpunktā, kompensāciju piešķir vienīgi tiem produktiem, kas atbilst nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 2135/95 5. pantā, un attiecībā uz produktiem, kas paredzēti h) apakšpunktā, kompensāciju piešķir vienīgi tiem produktiem, kas atbilst nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 2135/95 6. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. pantu eksporta kompensāciju var paredzēt attiecībā uz minētās regulas 1. panta 1. punkta f), g) un h) apakšpunktā paredzētajiem produktiem bez turpmākas apstrādes. Kompensācija nosakāma attiecībā uz 100 kilogramiem sausnas, jo īpaši ņemot vērā eksporta kompensāciju, kas piemērojama produktiem, uz ko attiecas KN kods 1702 30 91, un produktiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskos aspektus. Attiecībā uz produktiem, kas paredzēti minētā punkta f) un g) apakšpunktā, kompensāciju piešķir vienīgi tiem produktiem, kas atbilst nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 2135/95 5. pantā, un attiecībā uz produktiem, kas paredzēti h) apakšpunktā, kompensāciju piešķir vienīgi tiem produktiem, kas atbilst nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 2135/95 6. pantā.

| (7) | Iepriekš minētās kompensācijas nosakāmas katru mēnesi. Šajā periodā tās var grozīt. |
| --- | --- |

(7)

Iepriekš minētās kompensācijas nosakāmas katru mēnesi. Šajā periodā tās var grozīt.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka, ievērojot situāciju pasaules tirgū vai īpašās prasības atsevišķos tirgos, iespējams, attiecībā uz produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija ir jādiferencē pēc to galamērķa. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka, ievērojot situāciju pasaules tirgū vai īpašās prasības atsevišķos tirgos, iespējams, attiecībā uz produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija ir jādiferencē pēc to galamērķa.

| (9) | Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs. |
| --- | --- |

(9)

Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs.

| (10) | Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem.

| (11) | Ievērojot iepriekš minēto, kompensācijas konkrētajiem produktiem nosakāmas attiecīgā apmērā. |
| --- | --- |

(11)

Ievērojot iepriekš minēto, kompensācijas konkrētajiem produktiem nosakāmas attiecīgā apmērā.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas, kas piešķiramas gadījumā, kad tiek izvesti Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta d), f), g) un h) apakšpunktā paredzētie produkti bez turpmākas apstrādes, noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 214, 8.9.1995., 16. lpp.

2

(3)  OV L 178, 30.6.2001., 63. lpp.

3

---

PIELIKUMS

EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS ATTIECĪBĀ UZ TURPMĀK NEAPSTRĀDĀTIEM SĪRUPIEM UN DAŽIEM CITA VEIDA CUKURA NOZARES PRODUKTIEM, PIEMĒROJAMAS NO 2005. GADA 29. JŪLIJA (1)

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 35,31 (2) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 35,31 (2) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 67,08 (3) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3531 (4) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 35,31 (2) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3531 (4) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3531 (4) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3531 (4)
   (5) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 35,31 (2) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3531 (4) |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi definēti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas), izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kas definēta ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.). |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg sausnas

35,31 (2)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

35,31 (2)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg sausnas

67,08 (3)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3531 (4)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

35,31 (2)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3531 (4)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3531 (4)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3531 (4)
   (5)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

35,31 (2)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3531 (4)

N.B.: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi definēti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

S00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas), izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kas definēta ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.).

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Piemērojams vienīgi produktiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2135/95 5. pantā.

(3)  Piemērojams vienīgi produktiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2135/95 6. pantā.

(4)  Pamatapjoms nav piemērojams sīrupiem ar tīrību, kas ir zemāka par 85 % (Regula (EK) Nr. 2135/95). Saharozes saturu nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2135/95 3. pantu.

(5)  Nav piemērojams produktam, kas definēts pielikuma 2. punktā Regulā (EEK) Nr. 3513/92 (OV L 355, 5.12.1992., 12. lpp.).

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/78

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1230/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 33. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1327/2004 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2004./2005. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1327/2004 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2004./2005. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1327/2004 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1327/2004 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

33. konkursa daļai attiecībā uz balto cukuru, ko izsludina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1327/2004, eksporta kompensācijas maksimālais apjoms ir noteikts 39,870 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 246, 20.7.2004., 23. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1685/2004 (OV L 303, 30.9.2004., 21. lpp.).

2

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/79

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1231/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 1. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1138/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1138/2005 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2005./2006. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1138/2005 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2005./2006. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1138/2005 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1138/2005 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1. konkursa daļai attiecībā uz balto cukuru, ko izsludina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1138/2005, eksporta kompensācijas maksimālais apjoms ir noteikts 41,620 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 185, 15.7.2005., 3. lpp.

2

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/80

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1232/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 868/2005 minētajā uzaicinājumā uz konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 868/2005 (2), ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot kukurūzu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 868/2005 (2), ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot kukurūzu no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), Komisija var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālā samazinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), Komisija var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālā samazinājuma līmeni.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti laikā no 2005. gada 22. jūlijā līdz 28. Regulā (EK) Nr. 868/2005 paredzētajā konkursā, kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums ir 20,99 EUR/t par kopējo maksimālo daudzumu 150 t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 145, 9.6.2005., 18. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regula jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/81

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1233/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1059/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1059/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 22. līdz 28. jūlijam. Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētā konkursa ietvaros, parasto kviešu eksporta maksimālā kompensācija ir 4,00 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 174, 7.7.2005., 15. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/82

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1234/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas.

| (2) | Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu. |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu.

| (3) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ražošanas kompensācija, kas izteikta par tonnu kukurūzas, kviešu, miežu, auzu, kartupeļu, rīsu vai šķeltu rīsu cietes un ir minēta Regulas (EEK) Nr. 1722/93 ir noteikta šāda:

| a) | 18,08 EUR/t kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei; |
| --- | --- |

a)

18,08 EUR/t kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei;

| b) | 26,45 EUR/t kartupeļu cietei. |
| --- | --- |

b)

26,45 EUR/t kartupeļu cietei.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1548/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

2

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/83

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1235/2005

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko nosaka miežu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1058/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1058/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 22. līdz 28. jūlijam Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētā konkursa ietvaros, miežu eksporta maksimālā kompensācija ir 0,00 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 29. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 28. jūlija

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 174, 7.7.2005., 12. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/84 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/84

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 20. jūlijs),

ar ko no Kopienas finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2756)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu un spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/579/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1970. gada 21. aprīļa Regulu (EEK) Nr. 729/70 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (2), un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

apspriedusies ar Fonda komiteju,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 729/70 5. pantā un Regulas (EK) Nr. 1258/1999 7. pantā, kā arī 8. panta 1. un 2. punktā Komisijas 1995. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1663/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Regulu (EEK) Nr. 729/70 attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanas procedūru (3), ir noteikts, ka Komisija uzsāk vajadzīgās pārbaudes, paziņo dalībvalstīm šo pārbaužu rezultātus, ņem vērā dalībvalstu apsvērumus, sasauc divpusējas apspriedes, lai panāktu vienošanos ar attiecīgajām dalībvalstīm, un tad oficiāli paziņo tām savus secinājumus, atsaucoties uz Komisijas 1994. gada 1. jūlija Lēmumu 94/442/EK, kas izveido saskaņošanas procedūru saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanu (4). |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 729/70 5. pantā un Regulas (EK) Nr. 1258/1999 7. pantā, kā arī 8. panta 1. un 2. punktā Komisijas 1995. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1663/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Regulu (EEK) Nr. 729/70 attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanas procedūru (3), ir noteikts, ka Komisija uzsāk vajadzīgās pārbaudes, paziņo dalībvalstīm šo pārbaužu rezultātus, ņem vērā dalībvalstu apsvērumus, sasauc divpusējas apspriedes, lai panāktu vienošanos ar attiecīgajām dalībvalstīm, un tad oficiāli paziņo tām savus secinājumus, atsaucoties uz Komisijas 1994. gada 1. jūlija Lēmumu 94/442/EK, kas izveido saskaņošanas procedūru saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanu (4).

| (2) | Dalībvalstīm ir bijusi iespēja pieprasīt saskaņošanas procedūras uzsākšanu. Atsevišķos gadījumos šī iespēja ir izmantota, un Komisija ir izskatījusi procedūras rezultātā sagatavoto ziņojumu. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstīm ir bijusi iespēja pieprasīt saskaņošanas procedūras uzsākšanu. Atsevišķos gadījumos šī iespēja ir izmantota, un Komisija ir izskatījusi procedūras rezultātā sagatavoto ziņojumu.

| (3) | Regulas (EEK) Nr. 729/70 2. un 3. pantā, kā arī Regulas (EK) Nr. 1258/1999 2. pantā ir noteikts, ka finansēt var tikai kompensācijas eksportam uz trešām valstīm un lauksaimniecības tirgu stabilizēšanai paredzēto intervenci, ko attiecīgi piešķir vai veic saskaņā ar Kopienas noteikumiem lauksaimniecības tirgu kopējās organizācijas sistēmā. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EEK) Nr. 729/70 2. un 3. pantā, kā arī Regulas (EK) Nr. 1258/1999 2. pantā ir noteikts, ka finansēt var tikai kompensācijas eksportam uz trešām valstīm un lauksaimniecības tirgu stabilizēšanai paredzēto intervenci, ko attiecīgi piešķir vai veic saskaņā ar Kopienas noteikumiem lauksaimniecības tirgu kopējās organizācijas sistēmā.

| (4) | Ņemot vērā veiktās pārbaudes, divpusējo apspriežu rezultātus un saskaņošanas procedūras, atklājās, ka daļa no dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem neatbilst šiem nosacījumiem, un tādēļ ELVGF Garantiju nodaļa tos nevar finansēt. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā veiktās pārbaudes, divpusējo apspriežu rezultātus un saskaņošanas procedūras, atklājās, ka daļa no dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem neatbilst šiem nosacījumiem, un tādēļ ELVGF Garantiju nodaļa tos nevar finansēt.

| (5) | Ir jānorāda atbilstīgās summas, kuras ELVGF Garantiju nodaļa nevar finansēt, un tās nav saistītas ar izdevumiem, kas radušies vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstveida paziņojuma dalībvalstīm par veikto pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

(5)

Ir jānorāda atbilstīgās summas, kuras ELVGF Garantiju nodaļa nevar finansēt, un tās nav saistītas ar izdevumiem, kas radušies vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstveida paziņojuma dalībvalstīm par veikto pārbaužu rezultātiem.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētajos gadījumos to summu novērtējumu, kuras paredzēts izslēgt no finansējuma sakarā ar to neatbilstību Kopienas noteikumiem, Komisija dalībvalstīm darīja zināmu attiecīgā kopsavilkuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētajos gadījumos to summu novērtējumu, kuras paredzēts izslēgt no finansējuma sakarā ar to neatbilstību Kopienas noteikumiem, Komisija dalībvalstīm darīja zināmu attiecīgā kopsavilkuma ziņojumā.

| (7) | Šis lēmums neskar finansiāla rakstura sekas, kas Komisijai varētu rasties sakarā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem tādās lietās par šā lēmuma tēmu, kuru izskatīšana 2005. gada 15. aprīlī vēl nebija pabeigta, |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums neskar finansiāla rakstura sekas, kas Komisijai varētu rasties sakarā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem tādās lietās par šā lēmuma tēmu, kuru izskatīšana 2005. gada 15. aprīlī vēl nebija pabeigta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pielikumā uzskaitītos dalībvalstu akreditēto maksājumu aģentūru izdevumus, kas deklarēti, tos attiecinot uz ELVGF Garantiju nodaļu, izslēdz no Kopienas finansējuma sakarā ar to neatbilstību Kopienas noteikumiem.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Itālijas Republikai, Portugāles Republikai un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2005. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 94, 28.4.1970., 13. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1287/95 (OV L 125, 8.6.1995., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

2

(3)  OV L 158, 8.7.1995., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 465/2005 (OV L 77, 23.3.2005., 6. lpp.).

3

(4)  OV L 182, 16.7.1994., 45. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2001/535/EK (OV L 193, 17.7.2001., 25. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Labojumu apkopojums

| Nozare | Dalībvalsts | Budžeta postenis | Pamatojums | Valsts valūta | Izdevumi, kas jāatskaita no finansējuma | Jau izdarītie atskaitījumi | Šā lēmuma finansiālā ietekme | Finanšu gads |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta kompensācijas | BE | 2310, 301, 30, 110, 200 | Vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – pamata pārbaudes (fiziska pārbaude) nepietiekama piemērošana. | EUR | – 225 713,07 | 0,00 | – 225 713,07 | 2000–2001 |
| Finanšu revīzija | BE | 1800 | Korekcija – Regulas (EK) Nr. 1258/1999 piemērošana - maksājuma termiņu neievērošana. | EUR | – 9 128,82 | – 17 989,43 | 8 860,61 | 2003 |
| | Kopā BE | | | | – 234 841,89 | – 17 989,43 | – 216 852,46 | |
| Augļi un dārzeņi | EL | 1512 | Korekcija – maksājuma termiņu neievērošana. | EUR | – 30 662,52 | 0,00 | – 30 662,52 | 2002 |
| Intervences krājumi | EL | 3230, 3231 | Korekcija – maksājuma termiņu neievērošana; vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – nespēja sankcionēt pārmērīgus atbalsta pieprasījumus (atbalsts par kartupeļu audzēšanu); vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – neapmierinoši pārbaudes protokoli (atbalsts par vīna dārziem). | EUR | – 3 105 400,72 | 0,00 | – 3 105 400,72 | 2000–2002 |
| Tabaka | EL | 1710 | Vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – trūkumi saistībā ar pamata pārbaudēm un papildu pārbaudēm. | EUR | – 23 975 602,85 | 0,00 | – 23 975 602,85 | 2000–2003 |
| Piemaksas par dzīvniekiem | EL | 2220, 2221, 2222 | Vienotās likmes korekcija 10 % apmērā – pastāvīgi un daudzkārtēji trūkumi kontroles režīma piemērošanā. | EUR | – 38 550 236,16 | 0,00 | – 38 550 236,16 | 2002–2003 |
| Laukaugi | EL | dažādi | Kompensācija pēc Komisijas Lēmuma 2002/524/EK anulēšanas saskaņā ar Tiesas nolēmumu lietā C-300/02. | EUR | 40 721 931,00 | 0,00 | 40 721 931,00 | 1996, 1997, 1999 |
| Finanšu revīzija | EL | 1043, 1050, 1051, 1053, 1056, 2120, 2122, 2124, 2125, 2128 | Korekcija – Regulas (EK) Nr. 1258/1999 piemērošana – maksājuma termiņu neievērošana. | EUR | – 7 452 063,34 | – 7 452 063,34 | 0,00 | 2002 |
| | Kopā EL | | | | – 32 392 034,59 | – 7 452 063,34 | – 24 939 971,25 | |
| Augļi un dārzeņi | ES | 1507 | Vienotās likmes korekcija 10 % apmērā – maksājuma termiņu neievērošana un citi trūkumi saistībā ar pārbaudēm. | EUR | – 16 992 532,63 | 0,00 | – 16 992 532,63 | 2001–2002 |
| Intervences krājumi | ES | 3221 | Vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – nopietni trūkumi saistībā ar pamata pārbaužu efektivitāti. | EUR | – 286 402,94 | 0,00 | – 286 402,94 | 2000–2002 |
| Finanšu revīzija | ES | 1049, 1053, 1055, 1060, 1210, 1400, 1402, 1502, 1511, 1515, 1858, 2124, 2125, 2128, 2320 | Korekcija – Regulas (EK) Nr. 1258/1999 piemērošana – maksājuma termiņu neievērošana. | EUR | – 13 212 853,30 | – 18 813 333,12 | 5 600 479,82 | 2003 |
| | Kopā ES | | | | – 30 491 788,87 | – 18 813 333,12 | – 11 678 455,75 | |
| Augļi un dārzeņi | FR | 1502, 1512 | Korekcija – maksājuma termiņu neievērošana un atbalsta nesamazināšana saskaņā ar rīcības programmām (summas atlikums pieprasīts pēc termiņa beigām). | EUR | – 438 755,08 | 0,00 | – 438 755,08 | 2002 |
| Piens | FR | 3120 | Korekcija – maksājuma termiņu neievērošana un to maksājumu neattaisnojamība, ko atbilstīgi skolām paredzētā piena programmai saņēmuši “ārpustelpu centri”. | EUR | – 1 704 065,71 | 0,00 | – 1 704 065,71 | 2001–2003 |
| Vīns | FR | 1650 | Īpašā korekcija 10 % apmērā par pārstrukturēto vai pārveidoto platības daļu; par jauniem stādījumiem pienākošos tiesību izmantošanas nolūkā izdevumus, kas pārsniedz 10 % atbilstošo summu, uzskata par neattaisnotiem. | EUR | – 14 521 216,85 | 0,00 | – 14 521 216,85 | 2001–2003 |
| Lauku attīstība | FR | 4092 | Tās summas atgūšana, ko Francijas iestādes attiecībā uz procentu subsīdijām par 2001. gadu pieprasījušas otrreiz. | EUR | – 18 443 923,00 | 0,00 | – 18 443 923,00 | 2001 |
| Finanšu revīzija | FR | 1590 | Finanšu korekcija – grāmatvedības datu apstiprināšana par 2002. gadu. | EUR | 1 540 669,82 | 0,00 | 1 540 669,82 | 2002 |
| | Kopā FR | | | | – 33 567 290,82 | 0,00 | – 33 567 290,82 | |
| Tabaka | IT | 1710 | Vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – trūkumi saistībā ar pamata pārbaudēm. | EUR | – 16 568 665,50 | 0,00 | – 16 568 665,50 | 2001–2002 |
| | Kopā IT | | | | – 16 568 665,50 | 0,00 | – 16 568 665,50 | |
| Intervences krājumi | PT | 3211 | Vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – trūkumi saistībā ar pārbaudēm un pārbaudes protokoliem (atbalsts par kartupeļu audzēšanu) un trūkumi 3. panta 6. punktā paredzēto sankciju piemērošanas procedūrā (atbalsts par piena govju ganāmpulka turēšanu). | EUR | – 1 174 131,43 | 0,00 | – 1 174 131,43 | 2000–2002 |
| | Kopā PT | | | | – 1 174 131,43 | 0,00 | – 1 174 131,43 | |
| Piemaksas par dzīvniekiem | UK | 2125 | Komisijas Lēmumā 2005/354/EK ietvertās finanšu korekcijas labojums. | GBP | 499 443,63 | 0,00 | 499 443,63 | 2001–2002 |
| | Kopā UK | | | | 499 443,63 | 0,00 | 499 443,63 | |

Nozare

Dalībvalsts

Budžeta postenis

Pamatojums

Valsts valūta

Izdevumi, kas jāatskaita no finansējuma

Jau izdarītie atskaitījumi

Šā lēmuma finansiālā ietekme

Finanšu gads

Eksporta kompensācijas

BE

2310, 301, 30, 110, 200

Vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – pamata pārbaudes (fiziska pārbaude) nepietiekama piemērošana.

EUR

– 225 713,07

0,00

– 225 713,07

2000–2001

Finanšu revīzija

BE

1800

Korekcija – Regulas (EK) Nr. 1258/1999 piemērošana - maksājuma termiņu neievērošana.

EUR

– 9 128,82

– 17 989,43

8 860,61

2003

Kopā BE

– 234 841,89

– 17 989,43

– 216 852,46

Augļi un dārzeņi

EL

1512

Korekcija – maksājuma termiņu neievērošana.

EUR

– 30 662,52

0,00

– 30 662,52

2002

Intervences krājumi

EL

3230, 3231

Korekcija – maksājuma termiņu neievērošana; vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – nespēja sankcionēt pārmērīgus atbalsta pieprasījumus (atbalsts par kartupeļu audzēšanu); vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – neapmierinoši pārbaudes protokoli (atbalsts par vīna dārziem).

EUR

– 3 105 400,72

0,00

– 3 105 400,72

2000–2002

Tabaka

EL

1710

Vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – trūkumi saistībā ar pamata pārbaudēm un papildu pārbaudēm.

EUR

– 23 975 602,85

0,00

– 23 975 602,85

2000–2003

Piemaksas par dzīvniekiem

EL

2220, 2221, 2222

Vienotās likmes korekcija 10 % apmērā – pastāvīgi un daudzkārtēji trūkumi kontroles režīma piemērošanā.

EUR

– 38 550 236,16

0,00

– 38 550 236,16

2002–2003

Laukaugi

EL

dažādi

Kompensācija pēc Komisijas Lēmuma 2002/524/EK anulēšanas saskaņā ar Tiesas nolēmumu lietā C-300/02.

EUR

40 721 931,00

0,00

40 721 931,00

1996, 1997, 1999

Finanšu revīzija

EL

1043, 1050, 1051, 1053, 1056, 2120, 2122, 2124, 2125, 2128

Korekcija – Regulas (EK) Nr. 1258/1999 piemērošana – maksājuma termiņu neievērošana.

EUR

– 7 452 063,34

– 7 452 063,34

0,00

2002

Kopā EL

– 32 392 034,59

– 7 452 063,34

– 24 939 971,25

Augļi un dārzeņi

ES

1507

Vienotās likmes korekcija 10 % apmērā – maksājuma termiņu neievērošana un citi trūkumi saistībā ar pārbaudēm.

EUR

– 16 992 532,63

0,00

– 16 992 532,63

2001–2002

Intervences krājumi

ES

3221

Vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – nopietni trūkumi saistībā ar pamata pārbaužu efektivitāti.

EUR

– 286 402,94

0,00

– 286 402,94

2000–2002

Finanšu revīzija

ES

1049, 1053, 1055, 1060, 1210, 1400, 1402, 1502, 1511, 1515, 1858, 2124, 2125, 2128, 2320

Korekcija – Regulas (EK) Nr. 1258/1999 piemērošana – maksājuma termiņu neievērošana.

EUR

– 13 212 853,30

– 18 813 333,12

5 600 479,82

2003

Kopā ES

– 30 491 788,87

– 18 813 333,12

– 11 678 455,75

Augļi un dārzeņi

FR

1502, 1512

Korekcija – maksājuma termiņu neievērošana un atbalsta nesamazināšana saskaņā ar rīcības programmām (summas atlikums pieprasīts pēc termiņa beigām).

EUR

– 438 755,08

0,00

– 438 755,08

2002

Piens

FR

3120

Korekcija – maksājuma termiņu neievērošana un to maksājumu neattaisnojamība, ko atbilstīgi skolām paredzētā piena programmai saņēmuši “ārpustelpu centri”.

EUR

– 1 704 065,71

0,00

– 1 704 065,71

2001–2003

Vīns

FR

1650

Īpašā korekcija 10 % apmērā par pārstrukturēto vai pārveidoto platības daļu; par jauniem stādījumiem pienākošos tiesību izmantošanas nolūkā izdevumus, kas pārsniedz 10 % atbilstošo summu, uzskata par neattaisnotiem.

EUR

– 14 521 216,85

0,00

– 14 521 216,85

2001–2003

Lauku attīstība

FR

4092

Tās summas atgūšana, ko Francijas iestādes attiecībā uz procentu subsīdijām par 2001. gadu pieprasījušas otrreiz.

EUR

– 18 443 923,00

0,00

– 18 443 923,00

2001

Finanšu revīzija

FR

1590

Finanšu korekcija – grāmatvedības datu apstiprināšana par 2002. gadu.

EUR

1 540 669,82

0,00

1 540 669,82

2002

Kopā FR

– 33 567 290,82

0,00

– 33 567 290,82

Tabaka

IT

1710

Vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – trūkumi saistībā ar pamata pārbaudēm.

EUR

– 16 568 665,50

0,00

– 16 568 665,50

2001–2002

Kopā IT

– 16 568 665,50

0,00

– 16 568 665,50

Intervences krājumi

PT

3211

Vienotās likmes korekcija 5 % apmērā – trūkumi saistībā ar pārbaudēm un pārbaudes protokoliem (atbalsts par kartupeļu audzēšanu) un trūkumi 3. panta 6. punktā paredzēto sankciju piemērošanas procedūrā (atbalsts par piena govju ganāmpulka turēšanu).

EUR

– 1 174 131,43

0,00

– 1 174 131,43

2000–2002

Kopā PT

– 1 174 131,43

0,00

– 1 174 131,43

Piemaksas par dzīvniekiem

UK

2125

Komisijas Lēmumā 2005/354/EK ietvertās finanšu korekcijas labojums.

GBP

499 443,63

0,00

499 443,63

2001–2002

Kopā UK

499 443,63

0,00

499 443,63

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/89

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 25. jūlijs),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 aizliedz laist tirgū betaīnu kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2770)

(Autentisks ir tikai teksts somu un zviedru valodā)

(2005/580/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1) un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Finnfeeds Finland Ltd2003. gada 24. janvārī lūdza Somijas kompetentajām iestādēm atļauju laist tirgū betaīnu kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(1)

Finnfeeds Finland Ltd2003. gada 24. janvārī lūdza Somijas kompetentajām iestādēm atļauju laist tirgū betaīnu kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu.

| (2) | Somijas kompetentās iestādes 2003. gada 3. jūlijā izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

(2)

Somijas kompetentās iestādes 2003. gada 3. jūlijā izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu.

| (3) | Savā sākotnējā novērtējuma ziņojumā Somijas kompetentās iestādes secināja, ka betaīnu var laist tirgū. |
| --- | --- |

(3)

Savā sākotnējā novērtējuma ziņojumā Somijas kompetentās iestādes secināja, ka betaīnu var laist tirgū.

| (4) | Komisija 2003. gada 18. augustā nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2003. gada 18. augustā nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu visām dalībvalstīm.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā paredzēto, 60 dienās tika celti pamatoti iebildumi pret betaīna tirgošanu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā paredzēto, 60 dienās tika celti pamatoti iebildumi pret betaīna tirgošanu.

| (6) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde savā 2005. gada 22. februāra atzinumā par pieteikumu attiecībā uz betaīna lietošanu kā jaunu pārtikas produktu ES (2) secina, ka betaīna drošība saskaņā ar paredzēto lietojumu, ko piedāvājis pieteikuma iesniedzējs, nav precizēta. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde savā 2005. gada 22. februāra atzinumā par pieteikumu attiecībā uz betaīna lietošanu kā jaunu pārtikas produktu ES (2) secina, ka betaīna drošība saskaņā ar paredzēto lietojumu, ko piedāvājis pieteikuma iesniedzējs, nav precizēta.

| (7) | Tā kā nav pierādīts, ka produkts atbilst dažiem kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā, to nevar laist Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā nav pierādīts, ka produkts atbilst dažiem kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā, to nevar laist Kopienas tirgū.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Betaīnu nedrīkst laist Kopienas tirgū kā jaunu pārtikas produktu vai pārtikas sastāvdaļu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Finnfeeds Finland Ltd, Sokeritehtaantie 20, FI-02460 Kantvik.

Briselē, 2005. gada 25. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  Atzinumu var izlasīt Eiropas pārtikas nekaitīguma iestādes, Zinātnes ekspertu grupas par diētiskiem produktiem, uzturu un alerģijām interneta lapā.

2

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/90

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 25. jūlijs),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū izomaltulozi kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2776)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2005/581/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Südzucker AG2004. gada 4. martā lūdza Vācijas kompetentajām iestādēm atļauju laist tirgū izomaltulozi kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(1)

Südzucker AG2004. gada 4. martā lūdza Vācijas kompetentajām iestādēm atļauju laist tirgū izomaltulozi kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu.

| (2) | Vācijas kompetentā pārtikas vērtēšanas struktūra 2004. gada 1. oktobrī izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka paredzētajā lietojumā izomaltuloze ir nekaitīga lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

(2)

Vācijas kompetentā pārtikas vērtēšanas struktūra 2004. gada 1. oktobrī izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka paredzētajā lietojumā izomaltuloze ir nekaitīga lietošanai pārtikā.

| (3) | Komisija 2004. gada 30. novembrī nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2004. gada 30. novembrī nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu visām dalībvalstīm.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā paredzētajās sešdesmit dienās tika celti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirgošanu. Iebildumus/atsauksmes ar dalībvalstīm apsprieda 2005. gada 14. februārī pastāvīgās komitejas sanāksmē saistībā ar pirmo lūgumu laist Kopienas tirgū izomaltulozi, ko iesniedza Cargill. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā paredzētajās sešdesmit dienās tika celti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirgošanu. Iebildumus/atsauksmes ar dalībvalstīm apsprieda 2005. gada 14. februārī pastāvīgās komitejas sanāksmē saistībā ar pirmo lūgumu laist Kopienas tirgū izomaltulozi, ko iesniedza Cargill.

| (5) | Attiecībā uz informāciju par uzturvērtību, kas ietverta izomaltulozi saturošo pārtikas produktu marķējumā un reklāmā, piemēro Padomes 1990. gada 24. septembra Direktīvu 90/496/EK par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu (2). |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz informāciju par uzturvērtību, kas ietverta izomaltulozi saturošo pārtikas produktu marķējumā un reklāmā, piemēro Padomes 1990. gada 24. septembra Direktīvu 90/496/EK par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu (2).

| (6) | Pamatojoties uz sākotnējo novērtējuma ziņojumu, konstatēts, ka izomaltuloze atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz sākotnējo novērtējuma ziņojumu, konstatēts, ka izomaltuloze atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izomaltulozi, kas aprakstīta pielikumā, drīkst laist Kopienas tirgū kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu, kura paredzēta izmantošanai pārtikas produktos.

2. pants

Apzīmējumu “izomaltuloze” iekļauj šā produkta marķējumā vai arī izomaltulozi saturošo pārtikas produktu sastāvdaļu sarakstā.

Labi redzamā parindē, ko ar apzīmējumu “izomaltuloze” saista zvaigznīte (*), norāda: “izomaltuloze ir glikozes un fruktozes avots”. Šos vārdus veidojošo burtu lielumam jābūt vismaz tādam pašam kā sastāvdaļu sarakstā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Südzucker AG Mannheim/Ochsenfurt, Maximilianstraβe 10, D-68165 Mannheim.

Briselē, 2005. gada 25. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 276, 6.10.1990., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/120/EK (OV L 333, 20.12.2003., 51. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

IZOMALTULOZES SPECIFIKĀCIJAS

Definīcija

Reducējošs disaharīds, kas sastāv no vienas glikozes grupas un vienas fruktozes grupas, kuras saista alfa-1,6-glikozīdu saite. To iegūst fermentācijas procesā no saharozes. Komerciālais produkts ir monohidrāts.

Ķīmiskais nosaukums

6-O-α-D-glikopiranozil-D-fruktofuranoze, monohidrāts

CAS numurs

13718-94-0

Ķīmiskā formula

C12H22O11 · H2O

Struktūrformula

Image

Formulas svars

360,3 (monohidrāts)

Pamatvielas saturs

Sausā vielā ne mazāk kā 98 %

Apraksts

Balti vai gandrīz balti kristāli ar saldu garšu un praktiski bez smaržas

Zudums žāvējot

Ne vairāk kā 6,5 % (60 °C, 5 h)

Svins

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Nosaka ar konkrētajam līmenim atbilstīgu atomu absorbcijas metodi. Parauga lielumu un paraugu sagatavošanas metodi var noteikt pēc tās metodes principiem, kas aprakstīta FNP 5 (1), nodaļā “Instrumentālās metodes”.

---

(1)  Food and Nutrition Paper 5 Rev. 2 – Guide to specifications for general notices, general analytical techniques, identification tests, test solutions and other reference materials (Apvienotā FAO un PVO pārtikas piedevu ekspertu komiteja) 1991. g., 322. lpp., angļu valodā – ISBN 92-5-102991-1.

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/92

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2005/582/KĀDP

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko groza un pagarina Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Dienvidkaukāzā pilnvaras

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 8. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2003/872/KĀDP, ar ko pagarina un groza Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Dienvidkaukāzā pilnvaras (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 8. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2003/872/KĀDP, ar ko pagarina un groza Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Dienvidkaukāzā pilnvaras (1).

| (2) | Padome 2005. gada 2. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2005/100/KĀDP (2), ar ko pagarina Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja pilnvaras līdz 2005. gada 31. augustam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada 2. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2005/100/KĀDP (2), ar ko pagarina Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja pilnvaras līdz 2005. gada 31. augustam.

| (3) | Padome 2005. gada 26. aprīlī pieņēma Vienoto rīcību 2005/330/KĀDP (3), ar ko groza Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja pilnvaras. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2005. gada 26. aprīlī pieņēma Vienoto rīcību 2005/330/KĀDP (3), ar ko groza Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja pilnvaras.

| (4) | Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2003/872/KĀDP pārskatīšanu, Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (“ESĪP”) pilnvaras būtu jāpagarina vēl uz sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2003/872/KĀDP pārskatīšanu, Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (“ESĪP”) pilnvaras būtu jāpagarina vēl uz sešiem mēnešiem.

| (5) | Politikas un drošības komiteja 2005. gada 9. jūnijā vienojās par Eiropas Savienības turpmāko rīcību, lai reaģētu uz situāciju pēc EDSO Robežu uzraudzības misijas Gruzijā izbeigšanas, stiprinot ESĪP pozīciju Dienvidkaukāzā. |
| --- | --- |

(5)

Politikas un drošības komiteja 2005. gada 9. jūnijā vienojās par Eiropas Savienības turpmāko rīcību, lai reaģētu uz situāciju pēc EDSO Robežu uzraudzības misijas Gruzijā izbeigšanas, stiprinot ESĪP pozīciju Dienvidkaukāzā.

| (6) | Politikas un drošības komiteja 2005. gada 9. jūnijā vienojās par nosacījumiem Eiropas Savienības atbalstam attiecībā uz Gruzijas krimināltiesību sistēmas reformu stratēģijas īstenošanu pēc tiesiskuma misijas EUJUST THEMIS Gruzijā izbeigšanas. |
| --- | --- |

(6)

Politikas un drošības komiteja 2005. gada 9. jūnijā vienojās par nosacījumiem Eiropas Savienības atbalstam attiecībā uz Gruzijas krimināltiesību sistēmas reformu stratēģijas īstenošanu pēc tiesiskuma misijas EUJUST THEMIS Gruzijā izbeigšanas.

| (7) | ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(7)

ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai.

| (8) | ESĪP pilnvaras būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(8)

ESĪP pilnvaras būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo Heikki TALVITIE kunga kā Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) Dienvidkaukāzā pilnvaras ir pagarinātas līdz 2006. gada 28. februārim.

2. pants

Vienoto rīcību 2003/872/KĀDP ar šo groza šādi:

| a) | Vienotās rīcības 3. panta h) punktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “h) | izmantojot atbalsta grupu:






  — | sniegt Eiropas Savienībai ziņojumus un pastāvīgus novērtējumus par situāciju pie robežas un veicināt uzticības veidošanos starp Gruziju un Krievijas Federāciju, tādējādi nodrošinot efektīvu sadarbību un kontaktus ar visām attiecīgām pusēm; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Vienotās rīcības 3. panta h) punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“h)

izmantojot atbalsta grupu:

—

sniegt Eiropas Savienībai ziņojumus un pastāvīgus novērtējumus par situāciju pie robežas un veicināt uzticības veidošanos starp Gruziju un Krievijas Federāciju, tādējādi nodrošinot efektīvu sadarbību un kontaktus ar visām attiecīgām pusēm;

| — | palīdzēt Gruzijas robežsardzei un citām attiecīgām valdības iestādēm Tbilisi sagatavot visaptverošu reformu stratēģiju; |
| --- | --- |

—

palīdzēt Gruzijas robežsardzei un citām attiecīgām valdības iestādēm Tbilisi sagatavot visaptverošu reformu stratēģiju;

| — | strādāt ar Gruzijas iestādēm, lai pastiprinātu saikni starp Tbilisi un robežu, ietverot padomu sniegšanu. Tas tiks veikts, intensīvi strādājot ar reģionālajiem robežsardzes centriem starp Tbilisi un robežu (izņemot Abhāziju un Dienvidosetiju); |
| --- | --- |

—

strādāt ar Gruzijas iestādēm, lai pastiprinātu saikni starp Tbilisi un robežu, ietverot padomu sniegšanu. Tas tiks veikts, intensīvi strādājot ar reģionālajiem robežsardzes centriem starp Tbilisi un robežu (izņemot Abhāziju un Dienvidosetiju);

| — | pārraudzīt to, kā Gruzijas valsts iestādes un citi dalībnieki īsteno krimināltiesību sistēmas reformu stratēģiju, jo īpaši atbalstot Gruzijas valdības izveidoto vadības grupu.”; |
| --- | --- |

—

pārraudzīt to, kā Gruzijas valsts iestādes un citi dalībnieki īsteno krimināltiesību sistēmas reformu stratēģiju, jo īpaši atbalstot Gruzijas valdības izveidoto vadības grupu.”;

| b) | 5. panta 1. punktu formulē šādi:
  “1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā pamatsumma ir EUR 1 930 000.”. |
| --- | --- |

b)

5. panta 1. punktu formulē šādi:

“1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā pamatsumma ir EUR 1 930 000.”.

3. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2005. gada 1. septembra.

4. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā ––

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 326, 13.12.2003., 44. lpp.

1

(2)  OV L 31, 4.2.2005., 74. lpp.

2

(3)  OV L 106, 27.4.2005., 36. lpp.

3

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/94

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2005/583/KĀDP

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Bosnijā un Hercegovinā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2004. gada 12. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2004/569/KĀDP (1), kas attiecas uz Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Bosnijā un Hercegovinā pilnvarām. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2004. gada 12. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2004/569/KĀDP (1), kas attiecas uz Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Bosnijā un Hercegovinā pilnvarām.

| (2) | Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2004/569/KĀDP pārskatīšanu, Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl uz 6 mēnešiem. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2004/569/KĀDP pārskatīšanu, Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl uz 6 mēnešiem.

| (3) | Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo līdz 2006. gada 28. februārim ir pagarināts Vienotajā rīcībā 2004/569/KĀDP paredzētais Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā lorda ASHDOWN pilnvaru termiņš.

2. pants

Vienotās rīcības 2004/569/KĀDP 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu pamatsumma ir EUR 270 000.”.

3. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 252, 28.7.2004., 7. lpp.

1

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/95

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2005/584/KĀDP

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Moldovā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 23. martā ir pieņēmusi Vienoto rīcību 2005/265/CFSP (1), ar ko Adriaan JACOBOVITS de SZEGED kungs ir iecelts par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Moldovā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 23. martā ir pieņēmusi Vienoto rīcību 2005/265/CFSP (1), ar ko Adriaan JACOBOVITS de SZEGED kungs ir iecelts par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Moldovā.

| (2) | Pamatojoties uz to, ka Vienotā rīcība 2005/265/KĀDP ir pārskatīta, ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl uz 6 mēnešiem. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz to, ka Vienotā rīcība 2005/265/KĀDP ir pārskatīta, ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl uz 6 mēnešiem.

| (3) | ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(3)

ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo līdz 2006. gada 28. februārim ir pagarināts Vienotajā rīcībā 2005/265/KĀDP paredzētais Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) Moldovā Adriaan JACOBOVITS de SZEGED kunga pilnvaru termiņš.

2. pants

Vienotās rīcības 2005/265/KĀDP 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā pamatsumma ir EUR 300 000.”.

3. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 81, 30.03.2005., 50. lpp.

1

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/96 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/96

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2005/585/KĀDP

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Afganistānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 8. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2003/871/KĀDP (1), ar ko pagarina pilnvaru termiņu un groza pilnvaras Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Afganistānā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 8. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2003/871/KĀDP (1), ar ko pagarina pilnvaru termiņu un groza pilnvaras Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Afganistānā.

| (2) | Padome 2005. gada 2. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2005/95/KĀDP (2), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim līdz 2005. gada 31. augustam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada 2. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2005/95/KĀDP (2), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim līdz 2005. gada 31. augustam.

| (3) | Pamatojoties uz Vienotās Rīcības 2003/869/KĀDP pārskatīšanu, Īpašā pārstāvja pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl uz 6 mēnešiem. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Vienotās Rīcības 2003/869/KĀDP pārskatīšanu, Īpašā pārstāvja pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl uz 6 mēnešiem.

| (4) | Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo līdz 2006. gada 28. februārim ir pagarināts Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) Afganistānā Francesc VENDRELL kunga pilnvaru termiņu.

2. pants

Vienotās rīcības 2003/871/KĀDP 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā pamatsumma ir EUR 620 000.”.

3. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 326, 13.12.2003., 41. lpp.

1

(2)  OV L 31, 4.2.2005., 69. lpp.

2

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/97

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2005/586/KĀDP

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko pagarina un groza pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 8. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2003/869/KĀDP (1), ar ko groza un pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 8. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2003/869/KĀDP (1), ar ko groza un pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā.

| (2) | Padome 2004. gada 28. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2004/530/KĀDP (2), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā un groza Vienoto rīcību 2003/869/KĀDP. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2004. gada 28. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2004/530/KĀDP (2), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā un groza Vienoto rīcību 2003/869/KĀDP.

| (3) | Padome 2005. gada 2. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2005/96/KĀDP (3), ar ko groza un pagarina Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Āfrikas Lielo ezeru reģionā pilnvaru termiņu līdz 2005. gada 31. augustam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2005. gada 2. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2005/96/KĀDP (3), ar ko groza un pagarina Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Āfrikas Lielo ezeru reģionā pilnvaru termiņu līdz 2005. gada 31. augustam.

| (4) | Padome 2005. gada 2. maijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/355/KĀDP (4) par Eiropas Savienības misiju – nodrošināt konsultācijas un palīdzību drošības sektora reformai Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), paredzot konkrētu lomu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim (ESĪP). |
| --- | --- |

(4)

Padome 2005. gada 2. maijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/355/KĀDP (4) par Eiropas Savienības misiju – nodrošināt konsultācijas un palīdzību drošības sektora reformai Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), paredzot konkrētu lomu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim (ESĪP).

| (5) | Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2003/869/KĀDP pārskatīšanu, Īpašā pārstāvja pilnvaru termiņš būtu jāgroza un jāpagarina vēl uz sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2003/869/KĀDP pārskatīšanu, Īpašā pārstāvja pilnvaru termiņš būtu jāgroza un jāpagarina vēl uz sešiem mēnešiem.

| (6) | ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(6)

ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo līdz 2006. gada 28. februārim ir pagarināts Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) Āfrikas Lielo ezeru reģionā Aldo AJELLO kunga pilnvaru termiņš.

2. pants

Vienoto rīcību 2003/869/KĀDP groza šādi:

| 1) | Tās 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “3. pants
  Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:






  a) | Āfrikas Lielo ezeru reģionā izveidot un uzturēt ciešu kontaktu ar visām miera un pārejas procesā iesaistītajām pusēm, citām šī reģiona valstīm, Amerikas Savienotajām Valstīm, citām attiecīgām valstīm, kā arī ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO) un citām attiecīgām starptautiskām organizācijām, Āfrikas Valstu savienību (ĀVS) un apakšreģionu organizācijām un to pārstāvjiem, kā arī ar citiem ievērojamiem reģionu vadītājiem, lai ar tiem sadarbotos, stiprinot miera procesus Lusakā un Arušā, kā arī Pretorijā un Luandā noslēgtos miera līgumus; |
| --- | --- | --- |

1)

Tās 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

a)

Āfrikas Lielo ezeru reģionā izveidot un uzturēt ciešu kontaktu ar visām miera un pārejas procesā iesaistītajām pusēm, citām šī reģiona valstīm, Amerikas Savienotajām Valstīm, citām attiecīgām valstīm, kā arī ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO) un citām attiecīgām starptautiskām organizācijām, Āfrikas Valstu savienību (ĀVS) un apakšreģionu organizācijām un to pārstāvjiem, kā arī ar citiem ievērojamiem reģionu vadītājiem, lai ar tiem sadarbotos, stiprinot miera procesus Lusakā un Arušā, kā arī Pretorijā un Luandā noslēgtos miera līgumus;

| b) | novērot pušu miera un pārejas procesu un vajadzības gadījumā piedāvāt Eiropas Savienības padomus un starpniecību; |
| --- | --- |

b)

novērot pušu miera un pārejas procesu un vajadzības gadījumā piedāvāt Eiropas Savienības padomus un starpniecību;

| c) | sniegt savu ieguldījumu, ja tas tiek lūgts, pušu panākto miera un pamiera līgumu īstenošanā un iesaistīties diplomātiskos pasākumos, ja netiek ievēroti šo līgumu noteikumi; |
| --- | --- |

c)

sniegt savu ieguldījumu, ja tas tiek lūgts, pušu panākto miera un pamiera līgumu īstenošanā un iesaistīties diplomātiskos pasākumos, ja netiek ievēroti šo līgumu noteikumi;

| d) | konstruktīvi sadarboties ar līgumslēdzējām pusēm miera procesos, lai veicinātu demokrātijas pamatnormu un labas pārvaldības ievērošanu, tostarp cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu; |
| --- | --- |

d)

konstruktīvi sadarboties ar līgumslēdzējām pusēm miera procesos, lai veicinātu demokrātijas pamatnormu un labas pārvaldības ievērošanu, tostarp cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu;

| e) | sniegt savu ieguldījumu, lai tiktu ieviestas Eiropas Savienības Pamatnostādnes par bērniem un bruņotu konfliktu; |
| --- | --- |

e)

sniegt savu ieguldījumu, lai tiktu ieviestas Eiropas Savienības Pamatnostādnes par bērniem un bruņotu konfliktu;

| f) | palīdzēt ANO Ģenerālsekretariāta Īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā un ĀS priekšsēdētāja īpašajam sūtnim un sadarboties ar tiem konferences “Miers, drošība, demokrātija un attīstība Āfrikas Lielo ezeru reģionā” sagatavošanā; |
| --- | --- |

f)

palīdzēt ANO Ģenerālsekretariāta Īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā un ĀS priekšsēdētāja īpašajam sūtnim un sadarboties ar tiem konferences “Miers, drošība, demokrātija un attīstība Āfrikas Lielo ezeru reģionā” sagatavošanā;

| g) | ziņot par Eiropas Savienības atbalsta iespējām miera un pārejas procesā un par labāko veidu, kā veikt Eiropas Savienības iniciatīvas; |
| --- | --- |

g)

ziņot par Eiropas Savienības atbalsta iespējām miera un pārejas procesā un par labāko veidu, kā veikt Eiropas Savienības iniciatīvas;

| h) | uzraudzīt konflikta pušu darbības, kuras var kaitēt iesākto miera procesu iznākumam; |
| --- | --- |

h)

uzraudzīt konflikta pušu darbības, kuras var kaitēt iesākto miera procesu iznākumam;

| i) | veicināt reģiona viedokļa veidotāju labāku izpratni par Eiropas Savienības lomu; |
| --- | --- |

i)

veicināt reģiona viedokļa veidotāju labāku izpratni par Eiropas Savienības lomu;

| j) | nodrošināt konsultācijas un palīdzību drošības sektora reformai Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši sniegt politisku palīdzību ES Policijas misijas (“EUPOL Kinshasa”) un ES misijas, kas konsultē un palīdz Kongo iestādēm veikt drošības sektora reformas (“EUSEC RD Congo”), vadītājiem viņu darbībā vietējā līmenī.”; |
| --- | --- |

j)

nodrošināt konsultācijas un palīdzību drošības sektora reformai Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši sniegt politisku palīdzību ES Policijas misijas (“EUPOL Kinshasa”) un ES misijas, kas konsultē un palīdz Kongo iestādēm veikt drošības sektora reformas (“EUSEC RD Congo”), vadītājiem viņu darbībā vietējā līmenī.”;

| 2) | Vienotās rīcības 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā pamatsumma ir EUR 460 000.”. |
| --- | --- |

2)

Vienotās rīcības 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā pamatsumma ir EUR 460 000.”.

3. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2005. gada 1. septembra.

4. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 326, 13.12.2003., 37. lpp.

1

(2)  OV L 234, 3.7.2004., 13. lpp.

2

(3)  OV L 31, 4.2.2005., 70. lpp.

3

(4)  OV L 112, 3.5.2005., 20. lpp.

4

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/99

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2005/587/KĀDP

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 8. decembrī ir pieņēmusi Vienoto rīcību 2003/873/KĀDP (1), ar ko groza un pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 8. decembrī ir pieņēmusi Vienoto rīcību 2003/873/KĀDP (1), ar ko groza un pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā.

| (2) | Padome 2005. gada 2. februārī ir pieņēmusi Vienoto rīcību 2003/99/KĀDP (2), ar ko līdz 2005. gada 31. augustam pagarina Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja pilnvaru termiņu. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada 2. februārī ir pieņēmusi Vienoto rīcību 2003/99/KĀDP (2), ar ko līdz 2005. gada 31. augustam pagarina Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja pilnvaru termiņu.

| (3) | Pamatojoties uz to, ka Vienotā rīcība 2003/873/KĀDP ir pārskatīta, Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl uz 6 mēnešiem. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz to, ka Vienotā rīcība 2003/873/KĀDP ir pārskatīta, Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl uz 6 mēnešiem.

| (4) | ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(4)

ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo līdz 2006. gada 28. februārim ir pagarināts Vienotajā rīcībā 2003/873/KĀDP paredzētais Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) Tuvo Austrumu miera procesā Marc
  OTTE kunga pilnvaru termiņš.

2. pants

Vienotās rīcības 2003/873/KĀDP 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā pamatsumma ir EUR 560 000.”.

3. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 326, 13.12.2003., 46. lpp.

1

(2)  OV L 31, 4.2.2005., 73. lpp.

2

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/100

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2005/588/KĀDP

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Centrālajā Āzijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība vēlas uzņemties aktīvāku politisko lomu Centrālajā Āzijā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība vēlas uzņemties aktīvāku politisko lomu Centrālajā Āzijā.

| (2) | Ir nepieciešams nodrošināt ES ārējās darbības koordinēšanu un konsekvenci Centrālajā Āzijā. |
| --- | --- |

(2)

Ir nepieciešams nodrošināt ES ārējās darbības koordinēšanu un konsekvenci Centrālajā Āzijā.

| (3) | Padome 2005. gada 13. jūnijā vienojās par Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) Centrālajā Āzijā (Kazahstāna, Kirgizstānas Republika, Tadžikistāna, Turkmenistāna un Uzbekistāna) iecelšanu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2005. gada 13. jūnijā vienojās par Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) Centrālajā Āzijā (Kazahstāna, Kirgizstānas Republika, Tadžikistāna, Turkmenistāna un Uzbekistāna) iecelšanu.

| (4) | ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(4)

ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ján Kubiš kungs ir iecelts par ESĪP Centrālajā Āzijā.

2. pants

ESĪP pilnvaras balstīsies uz ES politikas mērķiem Centrālajā Āzijā. Šie mērķi ietver:

| a) | stiprināt labas un ciešas attiecības starp Centrālo Āziju un ES, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un interesēm, kā izklāstīts atbilstīgos nolīgumos; |
| --- | --- |

a)

stiprināt labas un ciešas attiecības starp Centrālo Āziju un ES, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un interesēm, kā izklāstīts atbilstīgos nolīgumos;

| b) | sekmēt stabilitāti un sadarbību starp valstīm šajā reģionā; |
| --- | --- |

b)

sekmēt stabilitāti un sadarbību starp valstīm šajā reģionā;

| c) | stiprināt demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības Centrālajā Āzijā; |
| --- | --- |

c)

stiprināt demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības Centrālajā Āzijā;

| d) | pievērsties galvenajiem draudiem, sevišķi konkrētām problēmām, kas varētu tieši skart Eiropu; |
| --- | --- |

d)

pievērsties galvenajiem draudiem, sevišķi konkrētām problēmām, kas varētu tieši skart Eiropu;

| e) | palielināt ES darbību efektivitāti un redzamību reģionā, tostarp ar ciešāku koordinēšanu starp citiem attiecīgiem partneriem un starptautiskām organizācijām, piemēram EDSO. |
| --- | --- |

e)

palielināt ES darbību efektivitāti un redzamību reģionā, tostarp ar ciešāku koordinēšanu starp citiem attiecīgiem partneriem un starptautiskām organizācijām, piemēram EDSO.

3. pants

1.   Lai sasniegtu minētos politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

| a) | rūpīgi vērot politiskās norises Centrālajā Āzijā, attīstot un uzturot ciešus kontaktus ar valdībām, parlamentiem, tiesu iestādēm, pilsonisko sabiedrību un masu mēdijiem; |
| --- | --- |

a)

rūpīgi vērot politiskās norises Centrālajā Āzijā, attīstot un uzturot ciešus kontaktus ar valdībām, parlamentiem, tiesu iestādēm, pilsonisko sabiedrību un masu mēdijiem;

| b) | atbalstīt Kazahstānas, Kirgizstānas Republikas, Tadžikistānas un Uzbekistānas sadarbību kopēji interesējošos reģionālos jautājumos; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt Kazahstānas, Kirgizstānas Republikas, Tadžikistānas un Uzbekistānas sadarbību kopēji interesējošos reģionālos jautājumos;

| c) | attīstīt attiecīgus kontaktus un sadarbību ar galvenajiem ieinteresētajiem dalībniekiem reģionā, tostarp ar visām attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

c)

attīstīt attiecīgus kontaktus un sadarbību ar galvenajiem ieinteresētajiem dalībniekiem reģionā, tostarp ar visām attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām;

| d) | cieši sadarbojoties ar EDSO, veicināt konfliktu novēršanu un atrisināšanu, attīstot kontaktus ar valsts iestādēm un citiem vietējiem dalībniekiem – NVO, politiskām partijām, minoritātēm, reliģiskām grupām un to vadītājiem; |
| --- | --- |

d)

cieši sadarbojoties ar EDSO, veicināt konfliktu novēršanu un atrisināšanu, attīstot kontaktus ar valsts iestādēm un citiem vietējiem dalībniekiem – NVO, politiskām partijām, minoritātēm, reliģiskām grupām un to vadītājiem;

| e) | veicināt vispārēju ES politikas koordinēšanu Centrālajā Āzijā, lai, neskarot Kopienas kompetenci, reģionā nodrošinātu ES ārējo darbību konsekvenci; |
| --- | --- |

e)

veicināt vispārēju ES politikas koordinēšanu Centrālajā Āzijā, lai, neskarot Kopienas kompetenci, reģionā nodrošinātu ES ārējo darbību konsekvenci;

| f) | palīdzēt Padomei tālākā visaptverošas politikas attīstīšanā attiecībā uz Centrālo Āziju. |
| --- | --- |

f)

palīdzēt Padomei tālākā visaptverošas politikas attīstīšanā attiecībā uz Centrālo Āziju.

2.   ESĪP atbalsta Augstā pārstāvja darbu reģionā un darbojas ciešā sadarbībā ar prezidentvalsti, ES misiju vadītājiem, ESĪP Afganistānā un Komisiju. ESĪP pārrauga visas Savienības darbības reģionā.

4. pants

1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu Augstā pārstāvja pakļautībā un tiešā vadībā. ESĪP atskaitās Komisijai par visiem izdevumiem.

2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur īpašus sakarus ar ESĪP, un tā ir galvenais kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK nodrošina ESĪP stratēģisku virzību un sniedz politiskus priekšlikumus atbilstīgi viņa pilnvarām.

5. pants

1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā pamatsumma ir EUR 470 000.

2.   Izdevumus, kurus finansē no šā panta 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas Kopienas budžetu, tomēr izņēmuma kārtā avansa maksājumi nepaliek Kopienas īpašumā.

3.   Izdevumu pārvaldību veic, pamatojoties uz līgumu starp ESĪP un Komisiju. Izdevumi ir atļauti no šīs vienotās rīcības pieņemšanas dienas.

4.   Prezidentvalsts, Komisija un/vai dalībvalstis attiecīgi nodrošinās materiāli tehnisko atbalstu reģionā.

6. pants

1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par sava personāla izveidi, apspriežoties ar prezidentvalsti, saņemot palīdzību no Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja un pilnībā līdzdarbojoties Komisijai. ESĪP paziņo prezidentvalstij un Komisijai par galīgo personāla sastāvu.

2.   Dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes var ierosināt darbinieku norīkošanu darbam ar ESĪP. Atalgojumu tiem darbiniekiem, kurus kāda dalībvalsts vai Eiropas Savienības iestāde varētu norīkot darbam ar ESĪP, attiecīgi maksā dalībvalsts vai Eiropas Savienības iestāde.

3.   Lai pieņemtu darbā kandidātus ar visaugstāko kvalifikāciju, uz visiem A kategorijas amatiem, kuros nav norīkoti darbinieki, Padomes Ģenerālsekretariāts vajadzības gadījumā izsludinās konkursu, kā arī paziņos par tiem dalībvalstīm un iestādēm.

4.   Privilēģijas, imunitāti un citas garantijas, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla misijas veikšanai un sekmīgai norisei, savstarpēji nosaka attiecīgās puses. Šajā sakarā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.

7. pants

Parasti ESĪP personīgi ziņo Augstajam Pārstāvim un PDK, un var ziņot arī attiecīgajai darba grupai. Regulārus rakstiskos ziņojumus izplatīs Augstajam pārstāvim, Padomei un Komisijai. Pēc Augstā pārstāvja un PDK ieteikuma ESĪP var ziņot Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomei.

8. pants

Lai nodrošinātu Savienības ārējās darbības saskaņotību, ESĪP darbību saskaņo ar Augstā Pārstāvja, prezidentvalsts un Komisijas darbību. ESĪP sniegs regulārus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Komisijas delegācijām. ESĪP uz vietas uztur ciešu saikni ar prezidentvalsti, Komisiju un misiju vadītājiem, kuri darīs visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP viņa pilnvaru īstenošanā. ESĪP uztur sakarus arī ar citām starptautiskām un reģionālām struktūrām, kas darbojas attiecīgajā jomā.

9. pants

Šīs vienotās rīcības īstenošanu un saskaņotību ar citām Savienības darbībām attiecīgajā reģionā regulāri pārskata. Divus mēnešus pirms pilnvaru termiņa beigām ESĪP iesniedz Augstajam pārstāvim, Padomei un Komisijai izsmeļošu rakstisku ziņojumu par savu pilnvaru īstenošanu, un šis ziņojums ir vienotās rīcības izvērtēšanas pamatā attiecīgajās darba grupās un PDK. Ņemot vērā vispārējās darbības prioritātes, Augstais pārstāvis sniedz PDK ieteikumus par Padomes lēmumiem attiecībā uz pilnvarojuma pagarināšanu, grozīšanu vai izbeigšanu.

10. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

To piemēro līdz 2006. gada 28. februārim.

11. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

| 29.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 199/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 199/103

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2005/589/KĀDP

(2005. gada 28. jūlijs),

ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 8. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2003/870/KĀDP, ar ko groza un pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 8. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2003/870/KĀDP, ar ko groza un pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (1).

| (2) | Padome 2004. gada 26. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2004/565/KĀDP (2), ar ko Michael SAHLIN kungu iecēla par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2004. gada 26. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2004/565/KĀDP (2), ar ko Michael SAHLIN kungu iecēla par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

| (3) | Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2003/870/KĀDP pārskatīšanu, Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl uz divarpus mēnešiem, |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2003/870/KĀDP pārskatīšanu, Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl uz divarpus mēnešiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo līdz 2005. gada 15. novembrim ir pagarināts Vienotajā rīcībā 2003/870/KĀDP paredzētais Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā Michael SAHLIN kunga pilnvaru termiņš.

2. pants

Vienotās rīcības 2003/870/KĀDP 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā pamatsumma ir EUR 195 000.”.

3. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 326, 13.12.2003., 39. lpp.

1

(2)  OV L 251, 27.7.2004., 18. lpp.

2

---