# Euroopa Liidu L 279/22.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 279 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide22. oktoober 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 279

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide22. oktoober 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1734/2005, 17. oktoober 2005, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogude määrus nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, nõukogude määrus nr 7/66/Euratom, 122/66/EMÜ ja nõukogude määrus nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1735/2005, 21. oktoober 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1736/2005, 21. oktoober 2005, millega avatakse pakkumismenetlus bioetanoolina ühenduses kasutamiseks ettenähtud veinialkoholi müügiks | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1737/2005, 21. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1726/1999 tööjõukulusid käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamise osas (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1738/2005, 21. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1916/2000 seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega (
  1
  ) | 32 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1739/2005, 21. oktoober 2005, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded tsirkuseloomade liikumiseks liikmesriikide vahel (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2005/72/EÜ, 21. oktoober 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami lisamiseks (
  1
  ) | 63 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1734/2005, 17. oktoober 2005, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogude määrus nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, nõukogude määrus nr 7/66/Euratom, 122/66/EMÜ ja nõukogude määrus nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1735/2005, 21. oktoober 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1736/2005, 21. oktoober 2005, millega avatakse pakkumismenetlus bioetanoolina ühenduses kasutamiseks ettenähtud veinialkoholi müügiks

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1737/2005, 21. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1726/1999 tööjõukulusid käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamise osas (
  1
  )

1

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1738/2005, 21. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1916/2000 seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega (
  1
  )

1

32

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1739/2005, 21. oktoober 2005, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded tsirkuseloomade liikumiseks liikmesriikide vahel (
  1
  )

1

47

*

Komisjoni direktiiv 2005/72/EÜ, 21. oktoober 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami lisamiseks (
  1
  )

1

63

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 14. oktoober 2005, millega nimetatakse Euroopa Ühenduste Kohtu kohtujurist | 70 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 19. oktoober 2005, millega muudetakse otsuses 2003/858/EÜ selliste territooriumide loendit, kust on lubatud kasvatamiseks ettenähtud eluskala teatavate liikide, kalamarja ja sugurakkude import Euroopa Ühendusse (EÜ)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3964 all)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | Komisjoni otsus, 19. oktoober 2005, millega lubatakse liikmesriikidel pikendada uute toimeainete boskaliidi, indoksakarbi, spinosaadi ja Spodoptera exigua nukleaarse polühedroosi viiruse jaoks antud ajutisi lubasid
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4002 all)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Komisjoni otsus, 21. oktoober 2005, millega kehtestatakse liikmesriikides nõuded A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi ennetamiseks loomaaedades peetavatel haigusele vastuvõtlikel lindudel
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4197 all)

   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Komisjoni otsus, 21. oktoober 2005, millega muudetakse otsust 2005/734/EÜ, millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4199 all)

   (
  1
  ) | 79 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 14. oktoober 2005, millega nimetatakse Euroopa Ühenduste Kohtu kohtujurist

70

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 19. oktoober 2005, millega muudetakse otsuses 2003/858/EÜ selliste territooriumide loendit, kust on lubatud kasvatamiseks ettenähtud eluskala teatavate liikide, kalamarja ja sugurakkude import Euroopa Ühendusse (EÜ)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3964 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3964 all)

1

71

*

Komisjoni otsus, 19. oktoober 2005, millega lubatakse liikmesriikidel pikendada uute toimeainete boskaliidi, indoksakarbi, spinosaadi ja Spodoptera exigua nukleaarse polühedroosi viiruse jaoks antud ajutisi lubasid
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4002 all)

   (
  1
  )

Spodoptera exigua

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4002 all)

1

73

*

Komisjoni otsus, 21. oktoober 2005, millega kehtestatakse liikmesriikides nõuded A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi ennetamiseks loomaaedades peetavatel haigusele vastuvõtlikel lindudel
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4197 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4197 all)

1

75

*

Komisjoni otsus, 21. oktoober 2005, millega muudetakse otsust 2005/734/EÜ, millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4199 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4199 all)

1

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 1734/2005,

17. oktoober 2005,

millega tunnistatakse kehtetuks nõukogude määrus nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, nõukogude määrus nr 7/66/Euratom, 122/66/EMÜ ja nõukogude määrus nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) ja mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 31/2005, (2)

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse personalieeskirjade komitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogude 28. juuli 1966. aasta määrusega nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, millega kehtestatakse eluasemetoetusega hõlmatud kohtade loetelu, toetuse maksimumsumma ja selle andmise eeskirjad, (3) kehtestati personalieeskirjade VII lisa artikli 14a rakendamise kord. Kõnealune artikkel tunnistati kehtetuks nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduse muude teenistujate teenistustingimusi. (4) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogude 28. juuli 1966. aasta määrusega nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, millega kehtestatakse eluasemetoetusega hõlmatud kohtade loetelu, toetuse maksimumsumma ja selle andmise eeskirjad, (3) kehtestati personalieeskirjade VII lisa artikli 14a rakendamise kord. Kõnealune artikkel tunnistati kehtetuks nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduse muude teenistujate teenistustingimusi. (4)

| (2) | Nõukogude 28. juuli 1966. aasta määrus nr 7/66/Euratom, 121/66/EMÜ, millega kehtestatakse transporditoetusega hõlmatud kohtade loetelu, toetuse maksimaalsumma ja selle andmise eeskirjad, (5) käsitleb personalieeskirjade VII lisa artikliga 14b ettenähtud transporditoetuse andmise korda. Kõnealune artikkel on samuti määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogude 28. juuli 1966. aasta määrus nr 7/66/Euratom, 121/66/EMÜ, millega kehtestatakse transporditoetusega hõlmatud kohtade loetelu, toetuse maksimaalsumma ja selle andmise eeskirjad, (5) käsitleb personalieeskirjade VII lisa artikliga 14b ettenähtud transporditoetuse andmise korda. Kõnealune artikkel on samuti määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 kehtetuks tunnistatud.

| (3) | Nõukogude määrus nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades sätestatud kindlustusmatemaatiliste väärtuste arvutamisel kasutatavate suremus- ja töövõimetustabelite ning eeldatavate töötasutõusude kohta, (6) käsitleb personalieeskirjade VIII lisa artikli 39 rakendamist, mis samuti määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 kehtetuks tunnistati. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogude määrus nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades sätestatud kindlustusmatemaatiliste väärtuste arvutamisel kasutatavate suremus- ja töövõimetustabelite ning eeldatavate töötasutõusude kohta, (6) käsitleb personalieeskirjade VIII lisa artikli 39 rakendamist, mis samuti määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 kehtetuks tunnistati.

| (4) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks tarbetuks muutunud määrused selgesõnaliselt kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(4)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks tarbetuks muutunud määrused selgesõnaliselt kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrused nr 6/66/Euratom, 121/66/EMÜ, nr 7/66/Euratom, 122/66/EMÜ ja nr 174/65/EMÜ, 14/65/Euratom tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 17. oktoober 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BECKETT

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

1

(2)  ELT L 8, 12.1.2005, lk 1.

2

(3)  EÜT 150, 12.8.1966, lk 2749/66. Määrust on viimati muudetud määrusega (ESTÜ, EÜ, Euratom) nr 3358/94 (EÜT L 356, 31.12.1994, lk 1).

3

(4)  ELT L 124, 27.4.2004, lk 1.

4

(5)  EÜT 150, 12.8.1966, lk 2751/66. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 2460/98 (EÜT L 307, 17.11.1998, lk 4).

5

(6)  EÜT 226, 31.12.1965, lk 3309/65.

6

---

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1735/2005,

21. oktoober 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 21. oktoobri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 096 | 30,0 |
| 204 | 43,1 |
| 624 | 421,2 |
| 999 | 135,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,1 |
| 999 | 79,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,0 |
| 999 | 94,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 75,8 |
| 388 | 68,6 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 61,3 |
| 999 | 65,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 94,5 |
| 400 | 200,0 |
| 508 | 241,7 |
| 624 | 178,2 |
| 999 | 178,6 |
| 0808 10 80 | 052 | 77,3 |
| 388 | 76,8 |
| 400 | 99,7 |
| 404 | 84,6 |
| 512 | 47,0 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 75,5 |
| 800 | 163,4 |
| 804 | 70,3 |
| 999 | 82,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,4 |
| 388 | 57,1 |
| 720 | 65,1 |
| 999 | 70,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

49,2

096

30,0

204

43,1

624

421,2

999

135,9

0707 00 05

052

79,1

999

79,1

0709 90 70

052

94,0

999

94,0

0805 50 10

052

75,8

388

68,6

524

55,3

528

61,3

999

65,3

0806 10 10

052

94,5

400

200,0

508

241,7

624

178,2

999

178,6

0808 10 80

052

77,3

388

76,8

400

99,7

404

84,6

512

47,0

528

45,5

720

75,5

800

163,4

804

70,3

999

82,2

0808 20 50

052

90,4

388

57,1

720

65,1

999

70,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1736/2005,

21. oktoober 2005,

millega avatakse pakkumismenetlus bioetanoolina ühenduses kasutamiseks ettenähtud veinialkoholi müügiks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 33,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 25. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas, (2) sätestatakse muu hulgas nõukogu 16. märtsi 1987. aasta määruse (EÜ) nr 822/87 veinituru ühise korralduse kohta (3) artiklites 35, 36 ja 39 osutatud destilleerimisel saadud ja määruse (EÜ) nr 1492/1999 artiklites 27, 28 ja 30 osutatud ning sekkumisameti valduses oleva alkoholi müügi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 25. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas, (2) sätestatakse muu hulgas nõukogu 16. märtsi 1987. aasta määruse (EÜ) nr 822/87 veinituru ühise korralduse kohta (3) artiklites 35, 36 ja 39 osutatud destilleerimisel saadud ja määruse (EÜ) nr 1492/1999 artiklites 27, 28 ja 30 osutatud ning sekkumisameti valduses oleva alkoholi müügi üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (2) | Seetõttu tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklile 92 korraldada ainult bioetanoolina ühenduse kütusesektoris kasutamiseks ettenähtud veinialkoholi pakkumismenetlus, et vähendada ühenduse veinialkoholivarusid ja tagada tarnete järjepidevus kohaselt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 92 kohaselt heakskiidetud äriühingutele. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklile 92 korraldada ainult bioetanoolina ühenduse kütusesektoris kasutamiseks ettenähtud veinialkoholi pakkumismenetlus, et vähendada ühenduse veinialkoholivarusid ja tagada tarnete järjepidevus kohaselt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 92 kohaselt heakskiidetud äriühingutele.

| (3) | Vastavalt nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (4) tuleb alates 1. jaanuarist 1999. aastal väljendada müügihind ja tagatised ning teha maksed eurodes. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (4) tuleb alates 1. jaanuarist 1999. aastal väljendada müügihind ja tagatised ning teha maksed eurodes.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Avatakse pakkumismenetlus nr 3/2005 EÜ ühenduses bioetanoolina kasutamiseks ettenähtud veinialkoholi müügiks.

Asjaomane alkohol on saadud määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklite 27, 28 ja 30 kohasel destilleerimisel ning on liikmesriikide sekkumisametite valduses.

2.   Müüki pannakse 676 071,378 hektoliitrit 100 % alkoholi, mis jaotatakse järgmiselt:

| a) | partii nr 20/2005 EÜ, kogusega 100 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

a)

partii nr 20/2005 EÜ, kogusega 100 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| b) | partii nr 21/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

b)

partii nr 21/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| c) | partii nr 22/2005 EÜ, kogusega 97 469 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

c)

partii nr 22/2005 EÜ, kogusega 97 469 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| d) | partii nr 23/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

d)

partii nr 23/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| e) | partii nr 24/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

e)

partii nr 24/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| f) | partii nr 25/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

f)

partii nr 25/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| g) | partii nr 26/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

g)

partii nr 26/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| h) | partii nr 27/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

h)

partii nr 27/2005 EÜ, kogusega 50 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| i) | partii nr 28/2005 EÜ, kogusega 100 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

i)

partii nr 28/2005 EÜ, kogusega 100 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| j) | partii nr 29/2005 EÜ, kogusega 70 000 hektoliitrit 100 % alkoholi; |
| --- | --- |

j)

partii nr 29/2005 EÜ, kogusega 70 000 hektoliitrit 100 % alkoholi;

| k) | partii nr 30/2005 EÜ, kogusega 8 602,378 hektoliitrit 100 % alkoholi. |
| --- | --- |

k)

partii nr 30/2005 EÜ, kogusega 8 602,378 hektoliitrit 100 % alkoholi.

3.   Käesoleva määruse I lisas on sätestatud partiisid moodustavate vaatide asukoht ja viited, igas vaadis sisalduv alkoholikogus, alkoholisisaldus ning alkoholi omadused.

4.   Pakkumismenetlusest saavad osa võtta ainult määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 92 kohaselt heakskiidetud asutused.

Artikkel 2

Müük toimub vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklitele 93, 94, 94b, 94c, 94d, 95 015–98, 100 ja 101 ning vastavalt määruse (EÜ) nr 2799/98 artiklile 2.

Artikkel 3

1.   Pakkumised tuleb esitada II lisas osutatud sekkumisametitele, kelle valduses on asjaomane alkohol, või saata tähitud kirja teel kõnealuste sekkumisametite postiaadressil.

2.   Pakkumised esitatakse kahekordses pitseeritud ümbrikus, sisemisele ümbrikule tehakse märge “Pakkumine vastavalt menetlusele nr 3/2005 EÜ ühenduses bioetanoolina ettenähtud kasutamiseks”, välimisele ümbrikule kirjutatakse asjaomase sekkumisameti aadress.

3.   Pakkumised peavad asjaomasesse sekkumisametisse jõudma hiljemalt 21. novembril 2005 kell 12.00 (Brüsseli aja järgi).

Artikkel 4

1.   Selleks et pakkumisi saaks arvesse võtta, peavad need vastama määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklitele 94 ja 97.

2.   Selleks et pakkumist saaks arvesse võtta, peab sellega koos olema esitatud:

| a) | tõend selle kohta, et asjaomasele sekkumisametile, kelle valduses alkohol on, on esitatud pakkumistagatis 4 eurot 100 % alkoholi hektoliitri kohta; |
| --- | --- |

a)

tõend selle kohta, et asjaomasele sekkumisametile, kelle valduses alkohol on, on esitatud pakkumistagatis 4 eurot 100 % alkoholi hektoliitri kohta;

| b) | viide liikmesriigile või liikmesriikidele, kui toimub alkoholi lõppkasutus ja pakkuja kohustus pidada nimetatud sihtkohast kinni; |
| --- | --- |

b)

viide liikmesriigile või liikmesriikidele, kui toimub alkoholi lõppkasutus ja pakkuja kohustus pidada nimetatud sihtkohast kinni;

| c) | pakkuja nimi ja aadress, viide pakkumismenetluse teatele, pakutav hind eurodes 100 %lise alkoholi 1 hektoliitri kohta; |
| --- | --- |

c)

pakkuja nimi ja aadress, viide pakkumismenetluse teatele, pakutav hind eurodes 100 %lise alkoholi 1 hektoliitri kohta;

| d) | pakkuja kohustus pidada kinni asjaomast pakkumismenetlust hõlmavatest eekirjadest; |
| --- | --- |

d)

pakkuja kohustus pidada kinni asjaomast pakkumismenetlust hõlmavatest eekirjadest;

| e) | pakkuja avaldus, milles ta kinnitab, et:






  i) | loobub kõikidest nõuetest talle määratud toote kvaliteedi ja omaduste suhtes, |
| --- | --- | --- |

e)

pakkuja avaldus, milles ta kinnitab, et:

i)

loobub kõikidest nõuetest talle määratud toote kvaliteedi ja omaduste suhtes,

| ii) | nõustub kõikide alkoholi sihtkoha ja alkoholi kasutust käsitlevate kontrollidega, |
| --- | --- |

ii)

nõustub kõikide alkoholi sihtkoha ja alkoholi kasutust käsitlevate kontrollidega,

| iii) | tunnistab oma kohustust tõendada, et alkoholi kasutatakse pakkumismenetluse teadaandes määratud otstarbel. |
| --- | --- |

iii)

tunnistab oma kohustust tõendada, et alkoholi kasutatakse pakkumismenetluse teadaandes määratud otstarbel.

Artikkel 5

Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikliga 94a ettenähtud teatised seoses käesoleva määrusega avatud pakkumiskutsega edastatakse komisjonile käesoleva määruse III lisas osutatud aadressil.

Artikkel 6

Proovide võtmise vorminõuded on sätestatud määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklis 98.

Sekkumisamet esitab kogu vajaliku teabe müüki mineva alkoholi omaduste kohta.

Kõik huvitatud isikud võivad saada asjaomaselt sekkumisametilt müüki mineva alkoholi proove, mille on võtnud asjaomase sekkumisameti esindaja.

Artikkel 7

1.   Nende liikmesriikide sekkumisametid, kus müüki pandav alkoholi ladustatakse, kontrollivad alkoholi liiki selle lõppkasutuse ajal. Seetõttu võivad nad:

| a) | kohaldada määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 102 sätteid mutatis mutandis; |
| --- | --- |

a)

kohaldada määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 102 sätteid mutatis mutandis;

| b) | teostada proovide kontrollimist tuumamagnetresonantsanalüüsi abil, et teha kindlaks alkoholi liik selle lõppkasutusel. |
| --- | --- |

b)

teostada proovide kontrollimist tuumamagnetresonantsanalüüsi abil, et teha kindlaks alkoholi liik selle lõppkasutusel.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollimistega kaasnevad kulud jäävad alkoholi ostnud äriühingu kanda.

Artikkel 8

Liikmesriigid edastavad komisjonile igale pakkumisele vastava pakkuja hiljemalt 31. detsembriks 2005.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1219/2005 (ELT L 199, 29.7.2005, lk 45).

2

(3)  EÜT L 84, 27.3.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1493/1999.

3

(4)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

4

---

I LISA

| Liikmesriik ja partii nr | Asukoht | Vaadi nr | 100 % alkoholi kogus hektoliitrites | Viide määrusele (EÜ) nr 1493/1999 (artiklid) | Alkoholi liik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispaania
  Partii nr 20/2005 EÜ | Tarancón | A-9 | 24 338 | 30 | Toorpiiritus |
| A-10 | 24 698 | 30 | Toorpiiritus |
| B-8 | 1 682 | 30 | Toorpiiritus |
| B-9 | 24 568 | 30 | Toorpiiritus |
| B-10 | 24 714 | 30 | Toorpiiritus |
| | Kokku | | 100 000 | | |
| Hispaania
  Partii nr 21/2005 EÜ | Tarancón | B-5 | 24 753 | 27+28 | Toorpiiritus |
| C-3 | 25 247 | 27 | Toorpiiritus |
| | Kokku | | 50 000 | | |
| Prantsusmaa
  Partii nr 22/2005 EÜ | Onivins – Chez Vopak |
| 3197 XK Botlek |
| Rotterdam |
| Madalmaad |

Liikmesriik ja partii nr

Asukoht

Vaadi nr

100 % alkoholi kogus hektoliitrites

Viide määrusele (EÜ) nr 1493/1999 (artiklid)

Alkoholi liik

Hispaania

Partii nr 20/2005 EÜ

Tarancón

A-9

24 338

30

Toorpiiritus

A-10

24 698

30

Toorpiiritus

B-8

1 682

30

Toorpiiritus

B-9

24 568

30

Toorpiiritus

B-10

24 714

30

Toorpiiritus

Kokku

100 000

Hispaania

Partii nr 21/2005 EÜ

Tarancón

B-5

24 753

27+28

Toorpiiritus

C-3

25 247

27

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Prantsusmaa

Partii nr 22/2005 EÜ

Onivins – Chez Vopak

3197 XK Botlek

Rotterdam

Madalmaad

410

21 011

30

Toorpiiritus

804

18 201

30

Toorpiiritus

804

50 781

30

Toorpiiritus

804B

7 476

27

Toorpiiritus

Kokku

97 469

Prantsusmaa

Partii nr 23/2005 EÜ

| Onivins – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe Turrel, BP 6 |
| 11218 Port-la-Nouvelle |

Onivins – Port-la-Nouvelle

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe Turrel, BP 6

11218 Port-la-Nouvelle

31

290

28

Toorpiiritus

31

12 389

30

Toorpiiritus

21

2 785

28

Toorpiiritus

20

12 315

27

Toorpiiritus

19

5 701

30

Toorpiiritus

19

6 755

28

Toorpiiritus

21

9 765

30

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Prantsusmaa

Partii nr 24/2005 EÜ

| Onivins – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe Turrel, BP 6 |
| 11218 Port-la-Nouvelle |

Onivins – Port-la-Nouvelle

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe Turrel, BP 6

11218 Port-la-Nouvelle

31

9 336

30

Toorpiiritus

33

18 044

27

Toorpiiritus

32

22 620

27

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Prantsusmaa

Partii nr 25/2005 EÜ

| Deulep – PSL |
| --- |
| 13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône |

Deulep – PSL

13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône

B4

33 760

27

Toorpiiritus

| Deulep BD Chanzy |
| --- |
| 30800 Saint-Gilles-du-Gard |

Deulep BD Chanzy

30800 Saint-Gilles-du-Gard

503

8 180

27

Toorpiiritus

504

8 060

30

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Itaalia

Partii nr 26/2005 EÜ

Balice-Valenzano (BA)

13A-43A-46A-48A-52A-54A

11 250

27+30

Toorpiiritus

Deta-Barberino Val d’Elsa (FI)

5A

1 625

27

Toorpiiritus

S.V.A.-Ortona (CH)

18A

1 375

30

Toorpiiritus

Bonollo-Paduni (FR)

15A-26A

Bonollo-Torrita di Siena (SI)

1C-3C-4C-9C-10C-11C-12C-13C-16C-17C-19C-20C-21C

27 500

27+30

Toorpiiritus

D’Auria-Ortona (CH)

8A-38A-39A-40A-61A

8 250

27

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Itaalia

Partii nr 27/2005 EÜ

Enodistil-Alcamo (PA)

22A

1 500

30

Toorpiiritus

Trapas-Petrosino (TP)

2A-24A

6 000

30

Toorpiiritus

S.V.M.-Sciacca (AG)

3A-29A-37A

1 200

27

Toorpiiritus

Gedis-Marsala (TP)

88

7 000

30

Toorpiiritus

Bertolino-Petrosino (PA)

2A-3A-34A

26 500

27+30

Toorpiiritus

De Luca-Novoli (LE)

4A-7A-18A

6 000

27

Toorpiiritus

Balice Distilli-Mottola (TA)

2A-3A

1 800

27

Toorpiiritus

Kokku

50 000

Italy

Partii nr 28/2005 EÜ

Dister-Faenza (RA)

124A

6 975

30

Toorpiiritus

Di Lorenzo-Ponte Valleceppe (PG)

18A-26A

11 900

30

Toorpiiritus

F.lli Cipriani-Chizzola di Ala (TN)

31A-32A

8 000

27

Toorpiiritus

I.C.V.-Borgoricco (PD)

5A

1 600

27

Toorpiiritus

Mazzari-S. Agata sul Santerno (RA)

4A-5A-6A-7A

27 000

27+30

Toorpiiritus

Caviro-Faenza (RA)

2A-5A-13A-17A

30 100

27

Toorpiiritus

Villapana-Faenza (RA)

5A-8A

11 000

27

Toorpiiritus

Tampieri-Faenza (RA)

1A-3A-4A

1 800

27

Toorpiiritus

Bonollo U.-Conselve (PD)

1A

1 384

30

Toorpiiritus

Cantine Soc. Venete-Ponte di Piave (TV)

14A

241

30

Toorpiiritus

Kokku

100 000

Portugal

Partii nr 29/2005 EÜ

| Riachos |
| --- |
| Armazém da SLD |
| Casal do Bernardino |
| 2350-336 Riachos |

Riachos

Armazém da SLD

Casal do Bernardino

2350-336 Riachos

1-C

4 775,28

27

Toorpiiritus

1-D

4 841,71

27

Toorpiiritus

1-E

4 705,93

27

Toorpiiritus

1-F

4 749,53

27

Toorpiiritus

| Aveiro |
| --- |
| Instalações da Petrogal Cais da Mó do Meio |
| 3834-908 Gafanha da Nazaré |

Aveiro

Instalações da Petrogal Cais da Mó do Meio

3834-908 Gafanha da Nazaré

S 201

34 300,34

27

Toorpiiritus

| S. João da Pesqueira |
| --- |
| Armazéns da SDD |
| Parque de Seixas |
| Ervedosa do Douro |
| 5130 S. João da Pesqueira |

S. João da Pesqueira

Armazéns da SDD

Parque de Seixas

Ervedosa do Douro

5130 S. João da Pesqueira

Inox 4

2 305,47

27

Toorpiiritus

Inox 14

9 979,42

27

Toorpiiritus

Inox 15

4 342,32

27

Toorpiiritus

Kokku

70 000

Saksamaa

Partii nr 30/2005 EÜ

| Papiermühle 16 |
| --- |
| D-37603 Holzminden |

Papiermühle 16

D-37603 Holzminden

107

8 602,378

30

Toorpiiritus

Kokku

8 602,378

---

II LISA

Sekkumisametid, kelle valduses on artiklis 3 osutatud alkohol

Onivins-Libourne – Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex [tel: (33) 557 55 20 00; teleks: 57 20 25; faks: (33) 557 55 20 59]

FEGA – Beneficencia 8, E-28004 Madrid [tel: (34) 913 47 64 66; faks: (34) 913 47 64 65]

AGEA – Via Torino 45, I-00184 Roma [tel: (39) 064 94 99 714; faks: (39) 064 94 99 761]

IVV – Instituto da Vinha e do Vinho, Rua Mouzinho da Silveira, n.o 5, P-1250-165 Lisboa [tel: (351) 21 350 67 00; faks: (351) 21 356 12 25]

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) – Deichmanns Aue 29, D-53179 Bonn (tel: (49) 228/68 45-33 86/34 79, faks: (49) 228/68 45-37 94)

---

III LISA

Artiklis 5 osutatud aadress

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l’agriculture et du développement rural, unité D-2 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faks: (32-2) 298 55 28 |
| E-post: agri-market-tenders@cec.eu.int |

Commission européenne

Direction générale de l’agriculture et du développement rural, unité D-2

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bruxelles

Faks: (32-2) 298 55 28

E-post: agri-market-tenders@cec.eu.int

---

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1737/2005,

21. oktoober 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1726/1999 tööjõukulusid käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 530/1999 töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta, (1) eriti selle artikli 11 punkte ii ja iii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuli 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1726/1999, millega nähakse ette sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamiseks seoses tööjõukulusid käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega, (2) sätestatakse rakendusmeetmed nõutava teabe määratluse ja jaotuse ning tulemuste edastamise asjakohase tehnilise vormingu kohta, nagu sätestatud määruse (EÜ) nr 530/1999 artiklis 11. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuli 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1726/1999, millega nähakse ette sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamiseks seoses tööjõukulusid käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega, (2) sätestatakse rakendusmeetmed nõutava teabe määratluse ja jaotuse ning tulemuste edastamise asjakohase tehnilise vormingu kohta, nagu sätestatud määruse (EÜ) nr 530/1999 artiklis 11.

| (2) | Vaatlusaastal 2000 läbi viidud tööjõukulude uuring oli esimene määruse (EÜ) nr 1726/1999 alusel läbi viidud uuring. Selle uuringu läbiviimisel saadud kogemused näitasid vajadust parandada määruse (EÜ) nr 1726/1999 sätteid, et viia need vastavusse komisjoni 8. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1916/2000 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega) (3) vastavate sätetega ja tagada tihedam seos iga kahe aasta järel erinevate töötasu ja tööjõukulude kohta läbi viidavate uuringute andmete vahel. |
| --- | --- |

(2)

Vaatlusaastal 2000 läbi viidud tööjõukulude uuring oli esimene määruse (EÜ) nr 1726/1999 alusel läbi viidud uuring. Selle uuringu läbiviimisel saadud kogemused näitasid vajadust parandada määruse (EÜ) nr 1726/1999 sätteid, et viia need vastavusse komisjoni 8. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1916/2000 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega) (3) vastavate sätetega ja tagada tihedam seos iga kahe aasta järel erinevate töötasu ja tööjõukulude kohta läbi viidavate uuringute andmete vahel.

| (3) | Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1726/1999 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1726/1999 vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1726/1999 lisad asendatakse käesoleva määruse lisades esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 203, 3.8.1999, lk 28.

2

(3)  EÜT L 229, 9.9.2000, lk 3.

3

---

I LISA

MUUTUJATE LOETELU

Tööjõukulude struktuuriline statistika

| Tabel A | – | riiklikud andmed |
| --- | --- | --- |
| Tabel B | – | riiklikud andmed ettevõtete suurusklasside kaupa |
| Tabel C | – | piirkondlikud andmed |

Tabel A

–

riiklikud andmed

Tabel B

–

riiklikud andmed ettevõtete suurusklasside kaupa

Tabel C

–

piirkondlikud andmed

Allpool loetletud muutujate kohta tuleb esitada kas tabel A või kõik kolm tabelit. Kohustuslik tabel on märgitud tähega “k” ja vabatahtlik tähega “v”. Kvalitatiivsete muutujate erinevate kategooriate või kvantitatiivsete suurusklasside edastamiskoodid määrab Eurostat kindlaks rakendusdokumendiga.

| Muutujad | Ainult A | A–C (1) |
| --- | --- | --- |
| A.   Töötajate arv |
| A.1 | Töötajate koguarv |

Muutujad

Ainult A

A–C (1)

Töötajate arv

A.1

Töötajate koguarv

k

| A.11 | Täistööajaga töötajad (v.a praktikandid) |
| --- | --- |

A.11

Täistööajaga töötajad (v.a praktikandid)

k

| A.12 | Osalise tööajaga töötajad (v.a praktikandid) |
| --- | --- |

A.12

Osalise tööajaga töötajad (v.a praktikandid)

k

| A.121 | Osalise tööajaga töötajad täistööaja-ühikutes (v.a praktikandid) |
| --- | --- |

A.121

Osalise tööajaga töötajad täistööaja-ühikutes (v.a praktikandid)

k

| A.13 | Praktikandid |
| --- | --- |

A.13

Praktikandid

k

| A.131 | Praktikandid täistööaja-ühikutes |
| --- | --- |

A.131

Praktikandid täistööaja-ühikutes

k

Tegelikud töötunnid

| B.1 | Tegelike töötundide üldarv |
| --- | --- |

B.1

Tegelike töötundide üldarv

k

| B.11 | Täistööajaga töötajate tegelikud töötunnid (v.a praktikandid) |
| --- | --- |

B.11

Täistööajaga töötajate tegelikud töötunnid (v.a praktikandid)

k

| B.12 | Osalise tööajaga töötajate tegelikud töötunnid (v.a praktikandid) |
| --- | --- |

B.12

Osalise tööajaga töötajate tegelikud töötunnid (v.a praktikandid)

k

| B.13 | Praktikantide tegelikud töötunnid |
| --- | --- |

B.13

Praktikantide tegelikud töötunnid

k

Tasustatud töötunnid

| C.1 | Tasustatud töötundide üldarv |
| --- | --- |

C.1

Tasustatud töötundide üldarv

k

| C.11 | Täistööajaga töötajate tasustatud töötunnid (v.a praktikandid) |
| --- | --- |

C.11

Täistööajaga töötajate tasustatud töötunnid (v.a praktikandid)

k

| C.12 | Osalise tööajaga töötajate tasustatud töötunnid (v.a praktikandid) |
| --- | --- |

C.12

Osalise tööajaga töötajate tasustatud töötunnid (v.a praktikandid)

k

| C.13 | Praktikantide tasustatud töötunnid |
| --- | --- |

C.13

Praktikantide tasustatud töötunnid

k

Tööjõukulud(üksikasju vt jooniselt 1)

| D.1 | Töötajate tasud |
| --- | --- |

D.1

Töötajate tasud

k

| D.11 | Palgad (üksikasju vt jooniselt 2) |
| --- | --- |

D.11

Palgad (üksikasju vt jooniselt 2)

k

| D.111 | Palgad (v.a praktikandid) |
| --- | --- |

D.111

Palgad (v.a praktikandid)

k

| D.1111 | Otsene töötasu, lisatasud ja toetused |
| --- | --- |

D.1111

Otsene töötasu, lisatasud ja toetused

k

| D.11111 | Otsene töötasu ning lisatasud ja toetused, mida makstakse igal palgaperioodil |
| --- | --- |

D.11111

Otsene töötasu ning lisatasud ja toetused, mida makstakse igal palgaperioodil

k

| D.11112 | Otsene töötasu ning lisatasud ja toetused, mida ei maksta igal palgaperioodil (2) |
| --- | --- |

D.11112

Otsene töötasu ning lisatasud ja toetused, mida ei maksta igal palgaperioodil (2)

k

| D.1112 | Maksed töötajate säästukavadesse |
| --- | --- |

D.1112

Maksed töötajate säästukavadesse

k

| D.1113 | Tasu mittetöötatud aja eest |
| --- | --- |

D.1113

Tasu mittetöötatud aja eest

k

| D.1114 | Loonuspalgad |
| --- | --- |

D.1114

Loonuspalgad

k

| D.11141 | Ettevõtte tooted (vabatahtlik) |
| --- | --- |

D.11141

Ettevõtte tooted (vabatahtlik)

v

| D.11142 | Tööandja eluruum (3)
  (vabatahtlik) |
| --- | --- |

D.11142

Tööandja eluruum (3)
  (vabatahtlik)

v

| D.11143 | Ametiautod (vabatahtlik) |
| --- | --- |

D.11143

Ametiautod (vabatahtlik)

v

| D.11144 | Aktsiaoptsioonid ja aktsiaostukavad (vabatahtlik) |
| --- | --- |

D.11144

Aktsiaoptsioonid ja aktsiaostukavad (vabatahtlik)

v

| D.11145 | Muud (vabatahtlik) |
| --- | --- |

D.11145

Muud (vabatahtlik)

v

| D.112 | Praktikantide palgad |
| --- | --- |

D.112

Praktikantide palgad

k

| D.12 | Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (üksikasju vt jooniselt 3) |
| --- | --- |

D.12

Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (üksikasju vt jooniselt 3)

k

| D.121 | Tööandjate tegelikud sotsiaalkindlustusmaksed (v.a praktikandid) |
| --- | --- |

D.121

Tööandjate tegelikud sotsiaalkindlustusmaksed (v.a praktikandid)

k

| D.1211 | Riiklikud sotsiaalkindlustusmaksed |
| --- | --- |

D.1211

Riiklikud sotsiaalkindlustusmaksed

k

| D.1212 | Kollektiivlepingujärgsed, lepingulised või vabatahtlikud sotsiaalkindlustusmaksed |
| --- | --- |

D.1212

Kollektiivlepingujärgsed, lepingulised või vabatahtlikud sotsiaalkindlustusmaksed

k

| D.122 | Tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (v.a praktikandid) |
| --- | --- |

D.122

Tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (v.a praktikandid)

k

| D.1221 | Haiguse korral tagatud hüvitis (vabatahtlik) |
| --- | --- |

D.1221

Haiguse korral tagatud hüvitis (vabatahtlik)

v

| D.1222 | Tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed pensionideks ja tervishoiuks (vabatahtlik) |
| --- | --- |

D.1222

Tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed pensionideks ja tervishoiuks (vabatahtlik)

v

| D.1223 | Maksed ettevõttest lahkuvatele töötajatele (vabatahtlik) |
| --- | --- |

D.1223

Maksed ettevõttest lahkuvatele töötajatele (vabatahtlik)

v

| D.1224 | Muud tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (vabatahtlik) |
| --- | --- |

D.1224

Muud tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (vabatahtlik)

v

| D.123 | Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed praktikantide eest |
| --- | --- |

D.123

Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed praktikantide eest

k

| D.2 | Kutseõppekulud |
| --- | --- |

D.2

Kutseõppekulud

k

| D.3 | Muud tööandja makstavad kulud |
| --- | --- |

D.3

Muud tööandja makstavad kulud

k

| D.4 | Maksud |
| --- | --- |

D.4

Maksud

k

| D.5 | Tööandjale makstavad toetused |
| --- | --- |

D.5

Tööandjale makstavad toetused

k

Informatsioon üksuste kohta

| E.1 | Kohalikud üksused, kokku |
| --- | --- |

E.1

Kohalikud üksused, kokku

k

| E.2 | Kohalikud üksused valimis |
| --- | --- |

E.2

Kohalikud üksused valimis

k

Kui liikmesriigid soovivad, võivad nad koguda üksikasjalikumaid andmeid järgmiste muutujate kohta (edastamine Eurostatile ainult nõudmise korral):

| A.11 | Täistööajaga töötajad |
| --- | --- |
| A.12 | Osalise tööajaga töötajad |
| D.11112 | Otsene töötasu ning lisatasud ja toetused, mida ei maksta igal palgaperioodil |
| D.1113 | Tasu mittetöötatud aja eest |
| D.1211 | Riiklikud sotsiaalkindlustusmaksed |
| D.1212 | Kollektiivlepingujärgsed, lepingulised või vabatahtlikud sotsiaalkindlustusmaksed |
| D.1223 | Maksed ettevõttest lahkuvatele töötajatele |

A.11

Täistööajaga töötajad

A.12

Osalise tööajaga töötajad

D.11112

Otsene töötasu ning lisatasud ja toetused, mida ei maksta igal palgaperioodil

D.1113

Tasu mittetöötatud aja eest

D.1211

Riiklikud sotsiaalkindlustusmaksed

D.1212

Kollektiivlepingujärgsed, lepingulised või vabatahtlikud sotsiaalkindlustusmaksed

D.1223

Maksed ettevõttest lahkuvatele töötajatele

Joonis 1

Tööjõukulud ja nende põhikomponendid

Image

Joonis 2

Komponendi “Palk” jaotus (D.11)

Image

Joonis 3

Komponendi “Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed” (D.12)

Image

---

(1)  Tabel C on oluline ainult NUTS1 piirkondadega riikidele.

(2)  V.a maksed töötajate säästukavadesse.

(3)  V.a kolimistoetused.

---

II LISA

MUUTUJATE MÄÄRATLUSED

A.   TÖÖTAJATE ARV

Töötajad on kõik isikud, olenemata kodakondsusest või riigis töötatava aja pikkusest, kes on sõlminud ettevõtte või kohaliku üksusega (suulise või kirjaliku) töölepingu ja saavad töötasu, olenemata nende töö laadist, töötundide arvust (täistööaeg või osaline tööaeg) ning lepingu kestusest (tähtajaline või tähtajatu). Töötajate töötasu võib olla palk koos lisatasude, tükitöö ja vahetustega töö eest makstava tasu, toetuste, honoraride, jootraha, vahendustasu ja loonustasuga.

Käesolev töötaja määratlus hõlmab nii töölisi ja teenistujaid kui ka NACE Rev. 1.1 jagudesse C–K ja M–O klassifitseeritud majandusharude era- ja avaliku sektori juhtivpersonali vähemalt 10 töötajaga ettevõtetes. (1)

Järgmises loendis on esitatud näited hõlmatud töötajate kategooriate kohta:

| — | müügiesindajad, tingimusel, et nad on palgalehel ja saavad lisaks mis tahes liiki vahendustasule ka muud tasu, |
| --- | --- |

—

müügiesindajad, tingimusel, et nad on palgalehel ja saavad lisaks mis tahes liiki vahendustasule ka muud tasu,

| — | töötavad omanikud, kellele makstakse töötasu, |
| --- | --- |

—

töötavad omanikud, kellele makstakse töötasu,

| — | praktikandid, |
| --- | --- |

—

praktikandid,

| — | üliõpilased ja praktikandid (jurist-referendaarid, õenduseriala üliõpilased, uurimisassistendid ja õppepraktikal olevad üliõpilased, internid jne), kes on ametlikult kohustatud osalema üksuse tootmisprotsessis töötasu eest, |
| --- | --- |

—

üliõpilased ja praktikandid (jurist-referendaarid, õenduseriala üliõpilased, uurimisassistendid ja õppepraktikal olevad üliõpilased, internid jne), kes on ametlikult kohustatud osalema üksuse tootmisprotsessis töötasu eest,

| — | rendi- või ajutised töötajad (nt sekretärid), kelle tööandjaks on tööhõiveasutus ja kellele makstakse palka mujal – tihti lühiajaliselt – töötamise eest; (2) hooajalised ja juhutöölised, kui neil on ametlik või mitteametlik leping ettevõte või kohaliku üksusega ja eelnevalt kindlaks määratud töötunnid, |
| --- | --- |

—

rendi- või ajutised töötajad (nt sekretärid), kelle tööandjaks on tööhõiveasutus ja kellele makstakse palka mujal – tihti lühiajaliselt – töötamise eest; (2) hooajalised ja juhutöölised, kui neil on ametlik või mitteametlik leping ettevõte või kohaliku üksusega ja eelnevalt kindlaks määratud töötunnid,

| — | töötajad, kelle tööjõukulud langesid vaatlusaastasse, kuid kes polnud ajutiselt tööl haiguse või vigastuse, puhkuse, streigi või töösulu, koolituse või õppepuhkuse, rasedus- ja sünnituspuhkuse ning lapsehoolduspuhkuse, sundpuhkuse, halbadest ilmastikutingimustest tingitud töökatkestuse, tehniliste rikete, tooraine-, kütuse- või elektripuuduse tõttu või muu ajutise lubatud või lubamatu puudumise tõttu, |
| --- | --- |

—

töötajad, kelle tööjõukulud langesid vaatlusaastasse, kuid kes polnud ajutiselt tööl haiguse või vigastuse, puhkuse, streigi või töösulu, koolituse või õppepuhkuse, rasedus- ja sünnituspuhkuse ning lapsehoolduspuhkuse, sundpuhkuse, halbadest ilmastikutingimustest tingitud töökatkestuse, tehniliste rikete, tooraine-, kütuse- või elektripuuduse tõttu või muu ajutise lubatud või lubamatu puudumise tõttu,

| — | välisriigis töötajad, kui nad saavad statistiliselt üksuselt palka edasi, |
| --- | --- |

—

välisriigis töötajad, kui nad saavad statistiliselt üksuselt palka edasi,

| — | kodustöötajad, (3) k.a kaugtöötajad, kui on selgesõnaliselt kokku lepitud, et neid tasustatakse tehtud töö alusel, st tasu maksmisel võetakse aluseks teatavas tootmisprotsessis tehtud töö maht. |
| --- | --- |

—

kodustöötajad, (3) k.a kaugtöötajad, kui on selgesõnaliselt kokku lepitud, et neid tasustatakse tehtud töö alusel, st tasu maksmisel võetakse aluseks teatavas tootmisprotsessis tehtud töö maht.

Hõlmatud ei ole järgmised kategooriad:

| — | müügiesindajad ja muud isikud, kellele makstavad tasud koosnevad ainult lepingulistest tasudest või vahendustasudest, kes ei ole palgalehel või on füüsilisest isikust ettevõtjad, |
| --- | --- |

—

müügiesindajad ja muud isikud, kellele makstavad tasud koosnevad ainult lepingulistest tasudest või vahendustasudest, kes ei ole palgalehel või on füüsilisest isikust ettevõtjad,

| — | omanikud, direktorid või juhatajad, kes saavad töötasu peamiselt kasumiosalusena, |
| --- | --- |

—

omanikud, direktorid või juhatajad, kes saavad töötasu peamiselt kasumiosalusena,

| — | peretöötajad, kes ei ole ettevõtte või kohaliku üksuse töötajad (nagu eespool määratletud), |
| --- | --- |

—

peretöötajad, kes ei ole ettevõtte või kohaliku üksuse töötajad (nagu eespool määratletud),

| — | füüsilisest isikust ettevõtjad, |
| --- | --- |

—

füüsilisest isikust ettevõtjad,

| — | palgata vabatahtlikud töötajad (nt tavaliselt kasumitaotluseta institutsioonide, nagu heategevusasutuste heaks töötavad isikud). |
| --- | --- |

—

palgata vabatahtlikud töötajad (nt tavaliselt kasumitaotluseta institutsioonide, nagu heategevusasutuste heaks töötavad isikud).

Viide: ESA 95: 11.12–11.14

A.1   Töötajate koguarv

See muutuja hõlmab täistööajaga töötajaid (A.11), osalise tööajaga töötajaid (A.12) ja praktikante (A 13).

Viide: struktuuriline ettevõtlusstatistika: kood 16130 (töötajate arv)

A.11   Täistööajaga töötajad (v.a praktikandid)

Täistööajaga töötajad on töötajad (välja arvatud praktikandid), kelle regulaarne tööaeg kattub kollektiivlepingus ettenähtud või ettevõtte või kohaliku üksuse tavapärase tööajaga, isegi juhul, kui nende tööleping kestab alla aasta. Nõutav töötajate arv on kuu keskmine vaatlusaastal aruandvas üksuses töötavate täistööajaga töötajate arv.

A.12   Osalise tööajaga töötajad (v.a praktikandid)

Osalise tööajaga töötajad on töötajad (välja arvatud praktikandid), kelle regulaarne päeva, nädala või kuu tööaeg (pool päeva või kolm neljandikku või neli viiendikku normaaltööajast) on lühem kui kollektiivlepingus ettenähtud või ettevõtte või kohaliku üksuse tavapärane tööaeg. Nõutav töötajate arv on kuu keskmine vaatlusaastal aruandvas üksuses töötavate osalise tööajaga töötajate arv.

A.121   Osalise tööajaga töötajad täistööaja-ühikutes

Ümberarvutamine täistööaja-ühikutesse toimub vahetult andmeid esitavas ettevõttes või kohalikus üksuses või statistikat koostavates asutustes/riiklikus statistikaasutuses kõnesoleva ettevõtte/kohaliku üksuse täistööajaga töötajate normaaltööaja alusel kõige kohasema meetodi järgi. Nõutav töötajate arv on kuu keskmine vaatlusaastal aruandvas üksuses töötavate osalise tööajaga töötajate arv (täistööajaühikutesse ümber arvestatuna).

Viide: ESA 95: 11.32–11.34

A.13   Praktikandid

See muutuja hõlmab kõiki täistööajaga või osalise tööajaga töötajaid, kes ei osale veel täiskoormusega tootmisprotsessis ning kes töötavad õppepraktika lepingu alusel või kelle puhul kutseõpet peetakse tootlikkusest olulisemaks. Nõutav praktikantide arv on kuu keskmine vaatlusaastal aruandvas üksuses töötavate praktikantide arv.

A.131   Osalise tööajaga praktikandid täistööaja-ühikutes

Ümberarvutamine täistööaja-ühikutesse toimub vahetult andmeid esitavas ettevõttes või kohalikus üksuses või statistikat koostavates asutustes/riiklikus statistikaasutuses kõige kohasema meetodi järgi. Ettevõttes/kohalikus üksuses või haridusasutuses koolitusele kulutatud tunde ei arvestata. Nõutav praktikantide arv on kuu keskmine vaatlusaastal aruandvas üksuses töötavate osalise tööajaga praktikantide arv (täistööaja-ühikutesse ümber arvestatuna). (4)

Viited: ESA 95: 11.32–11.34; struktuuriline ettevõtlusstatistika: kood 16140 (A.11 + A.121 + A.131 vastab struktuurilise ettevõtlusstatistika muutujale “töötajate arv täistööaja-ühikutes”)

B.   TEGELIKUD TÖÖTUNNID

Statistika hõlmab kõigi töötajate aasta jooksul töötatud töötundide üldarvu. Tegelike töötundide üldarv (B.1) registreeritakse eraldi täistööajaga töötajate (B.11), osalise tööajaga töötajate (B.12) ja praktikantide (B.13) kohta.

Tegelikud töötunnid on kõikidele kaupade ja teenuste tootmiseks vajalikele pea- ja abitegevustele kulutatud ajaperioodide summa.

Tegelike töötundide hulka kuuluvad:

| — | normaaltööajal töötatud töötunnid, |
| --- | --- |

—

normaaltööajal töötatud töötunnid,

| — | tasustatud ületunnid, st normaaltööajale lisaks tehtud töötunnid makstavast tunnitasust olenemata (nt tuleks kahekordse tunnitasuga töötund registreerida ühe töötunnina), |
| --- | --- |

—

tasustatud ületunnid, st normaaltööajale lisaks tehtud töötunnid makstavast tunnitasust olenemata (nt tuleks kahekordse tunnitasuga töötund registreerida ühe töötunnina),

| — | tasustamata ületunnid, (5) |
| --- | --- |

—

tasustamata ületunnid, (5)

| — | aeg, mis kulutatakse töökoha ja ehitusplatsi ettevalmistamisele; töövahendite ja masinate ettevalmistamisele, hooldusele, remondile ja puhastusele; kviitungite ja arvete koostamisele; tööajakaartide ja -aruannete täitmisele jne, |
| --- | --- |

—

aeg, mis kulutatakse töökoha ja ehitusplatsi ettevalmistamisele; töövahendite ja masinate ettevalmistamisele, hooldusele, remondile ja puhastusele; kviitungite ja arvete koostamisele; tööajakaartide ja -aruannete täitmisele jne,

| — | töökohal veedetud aeg, mille jooksul tööd ei teha, näiteks seadmete riketest tingitud seisakute, õnnetuste või töö ajutise puudumise tõttu, kuid mille eest makstakse töölepingus ettenähtud tasu, |
| --- | --- |

—

töökohal veedetud aeg, mille jooksul tööd ei teha, näiteks seadmete riketest tingitud seisakute, õnnetuste või töö ajutise puudumise tõttu, kuid mille eest makstakse töölepingus ettenähtud tasu,

| — | lühikesed puhkepausid töökohal, nagu tee- ja kohvipausid, |
| --- | --- |

—

lühikesed puhkepausid töökohal, nagu tee- ja kohvipausid,

| — | ettevõttes/kohalikus üksuses või haridusasutuses koolitusele kulutatud tunnid (välja arvatud praktikantide puhul). |
| --- | --- |

—

ettevõttes/kohalikus üksuses või haridusasutuses koolitusele kulutatud tunnid (välja arvatud praktikantide puhul).

Tegelike töötundide hulka ei kuulu:

| — | tasustatud töötunnid, mille ajal tööd ei teha, nt tasustatav puhkus, riigipühad, haiguspuhkus, rasedus- ja sünnituspuhkus jne, |
| --- | --- |

—

tasustatud töötunnid, mille ajal tööd ei teha, nt tasustatav puhkus, riigipühad, haiguspuhkus, rasedus- ja sünnituspuhkus jne,

| — | tegemata ja tasustamata töötunnid, nt haiguse ning raseduse ja sünnituse jne tõttu, |
| --- | --- |

—

tegemata ja tasustamata töötunnid, nt haiguse ning raseduse ja sünnituse jne tõttu,

| — | tegemata töötunnid (tasustatud või tasustamata) meditsiiniliseks kontrolliks, abiellumiseks, matusteks, kolimiseks, toimunud õnnetuse jms tõttu antud eripuhkuse ajal, |
| --- | --- |

—

tegemata töötunnid (tasustatud või tasustamata) meditsiiniliseks kontrolliks, abiellumiseks, matusteks, kolimiseks, toimunud õnnetuse jms tõttu antud eripuhkuse ajal,

| — | einestamiseks antavad ajad (need ei ole lühikesed puhke- ja kohvipausid), |
| --- | --- |

—

einestamiseks antavad ajad (need ei ole lühikesed puhke- ja kohvipausid),

| — | tegemata töötunnid (tasustatud või tasustamata) osalise tööaja, töövaidluste, töösulu jne ajal, |
| --- | --- |

—

tegemata töötunnid (tasustatud või tasustamata) osalise tööaja, töövaidluste, töösulu jne ajal,

| — | aeg, mis töötajal kulub kodunt tööletulekuks ja töölt kojuminekuks, |
| --- | --- |

—

aeg, mis töötajal kulub kodunt tööletulekuks ja töölt kojuminekuks,

| — | praktikantide ettevõttes/kohalikus üksuses või haridusasutuses koolitusele kulutatud tunnid. |
| --- | --- |

—

praktikantide ettevõttes/kohalikus üksuses või haridusasutuses koolitusele kulutatud tunnid.

Viited: ESA 95: 11.26–11.29; struktuuriline ettevõtlusstatistika: kood 16150 (töötajate töötatud töötunnid)

C.   TASUSTATUD TÖÖTUNNID

See muutuja hõlmab tasustatud töötundide üldarvu aasta jooksul. Tasustatud töötundide üldarv registreeritakse eraldi täistööajaga töötajate (C.11), osalise tööajaga töötajate (C.12) ja praktikantide (C.13) kohta.

Tasustatud töötundide arv aastas määratletakse järgmiselt:

| — | aasta jooksul tasustatud normaaltööaeg ja ületunnitöö, |
| --- | --- |

—

aasta jooksul tasustatud normaaltööaeg ja ületunnitöö,

| — | töötunnid, mille eest töötajale maksti vähendatud tasu, isegi juhul, kui vahe on kaetud sotsiaalkindlustusfondi vahenditest, |
| --- | --- |

—

töötunnid, mille eest töötajale maksti vähendatud tasu, isegi juhul, kui vahe on kaetud sotsiaalkindlustusfondi vahenditest,

| — | vaatlusperioodil tasustatud töötunnid, mille ajal ei ole tööd tehtud (iga-aastane puhkus, haiguspuhkus, riigipühad ja muud tasustatud töötunnid, nt tervisekontrolliks, lapse sünni puhul, abiellumiseks, matusteks, kolimiseks jne antud aeg). |
| --- | --- |

—

vaatlusperioodil tasustatud töötunnid, mille ajal ei ole tööd tehtud (iga-aastane puhkus, haiguspuhkus, riigipühad ja muud tasustatud töötunnid, nt tervisekontrolliks, lapse sünni puhul, abiellumiseks, matusteks, kolimiseks jne antud aeg).

Tegelike aastaste töötundide ja tasustatud aastaste töötundide arvestamine

Need arvutused tehakse vahetult andmeid esitavas ettevõttes või kohalikus üksuses või statistikat koostavates asutustes/riiklikus statistikaasutuses kõige kohasema meetodi järgi. Järgmised näited selgitavad, kuidas saab olemasolevat informatsiooni kasutades hinnata tegelikke ja tasustatud töötunde.

Täistööajaga töötajate tegelikud töötunnid aastas (B.11)

Oletame, et informatsioon allpool loetletud muutujate kohta on olemas:

| (A.11) | Täistööajaga töötajate keskmine arv kuus |
| --- | --- |
| a) | Täistööajaga töötaja keskmine normaaltööaeg aastas, v.a ületunnid ja einestamiseks antavad ajad |
| b) | Täistööajaga töötaja keskmine (nii tasustatud kui tasustamata) ületundide arv aastas |
| c) | Täistööajaga töötaja keskmine töötatud tundide (normaaltööaeg + ületunnid) arv päevas, v.a einestamiseks antavad ajad |
| d) | Tööandja täistööajaga töötajale antud keskmine puhkusepäevade arv aastas |
| e) | Keskmine riigipühade arv aastas täistööajaga töötaja kohta |
| f) | Keskmine haiguspuhkuse ning rasedus- ja sünnituspuhkuse päevade arv aastas täistööajaga töötaja kohta |
| g) | Keskmine osalise tööajaga töötatud ja töövaidluspäevade arv aastas täistööajaga töötaja kohta |
| h) | Keskmine muude töötamata tööpäevade arv aastas täistööajaga töötaja kohta (nt meditsiiniliseks kontrolliks, abiellumiseks, matusteks, kolimiseks, toimunud õnnetuse jms tõttu antud eripuhkus). |

(A.11)

Täistööajaga töötajate keskmine arv kuus

a)

Täistööajaga töötaja keskmine normaaltööaeg aastas, v.a ületunnid ja einestamiseks antavad ajad

b)

Täistööajaga töötaja keskmine (nii tasustatud kui tasustamata) ületundide arv aastas

c)

Täistööajaga töötaja keskmine töötatud tundide (normaaltööaeg + ületunnid) arv päevas, v.a einestamiseks antavad ajad

d)

Tööandja täistööajaga töötajale antud keskmine puhkusepäevade arv aastas

e)

Keskmine riigipühade arv aastas täistööajaga töötaja kohta

f)

Keskmine haiguspuhkuse ning rasedus- ja sünnituspuhkuse päevade arv aastas täistööajaga töötaja kohta

g)

Keskmine osalise tööajaga töötatud ja töövaidluspäevade arv aastas täistööajaga töötaja kohta

h)

Keskmine muude töötamata tööpäevade arv aastas täistööajaga töötaja kohta (nt meditsiiniliseks kontrolliks, abiellumiseks, matusteks, kolimiseks, toimunud õnnetuse jms tõttu antud eripuhkus).

Täistööajaga töötajate aastas töötatud töötundide üldarv (enne töötamata tööpäevade mahaarvamist) on (A.11) × (a + b). Kui lahutada aastane töötamata töötundide üldarv, mida väljendab valem (A.11) × c × (d + e + f + g + h), on tulemuseks (B.11), täistööajaga töötajate tegelike töötundide arv aastas.

(B.11) = (A.11) × [(a + b) – c (d + e + f + g + h)].

Täistööajaga töötajate (B.12) ja praktikantide (B.13) tegelikud töötunnid aastas

Osalise tööajaga töötajate ning praktikantide töötunde saab arvutada samal viisil.

Täistööajaga töötajate tasustatud töötunnid aastas (C.11)

Kui informatsioon allpool loetletud muutujate kohta on olemas:

| (A.11) | Täistööajaga töötajate keskmine arv kuus |
| --- | --- |
| (a1) | Täistööajaga töötaja keskmine tasustatud normaaltööaeg aastas, v.a ületunnid ja einestamiseks antavad ajad |
| (b1) | Täistööajaga töötaja keskmine tasustatud ületundide arv aastas |

(A.11)

Täistööajaga töötajate keskmine arv kuus

(a1)

Täistööajaga töötaja keskmine tasustatud normaaltööaeg aastas, v.a ületunnid ja einestamiseks antavad ajad

(b1)

Täistööajaga töötaja keskmine tasustatud ületundide arv aastas

on täistööajaga töötaja tasustatud töötundide üldarv aastas arvutatav järgmise valemi abil:

(C.11) = (A.11) × (a1 + b1).

Osalise tööajaga töötajate (C.12) ja praktikantide (C.13) tasustatud töötunnid aastas

Osalise tööajaga töötajate ning praktikantide tasustatud töötunde saab arvutada samal viisil.

D.   TÖÖJÕUKULUD

Tööjõukulud on ühenduses kasutatav mõiste, mis vastab valdavalt tööjõustatistikute rahvusvahelisel konverentsil (Genf, 1966) vastu võetud rahvusvahelisele määratlusele ning tähendab tööandjate poolt personali töölevõtmisel kantud kogukulusid. Tööjõukulud hõlmavad töötajate tasusid (D.1), sealhulgas sularahas makstud palka ja loonuspalka, tööandja sotsiaalkindlustusmakseid, kutseõppekulusid (D.2), muid kulusid (D.3), tööjõukuludena käsitatavaid tööhõivega seotud makse (D.4), millest on maha arvatud toetused (D.5). Ajutise tööhõive asutuste poolt töölevõetud isikutele tehtud kulutused esitatakse neid tööle võtnud asutuse tegevusvaldkonnas (NACE Rev.1.1, 74.50), mitte selle ettevõtte tegevusvaldkonnas, kus nad tegelikult töötavad.

Ülevaade summeritud tööjõukuludest komponentide kaupa on esitatud I lisa joonistel 1–3.

D.1   Töötajate tasud

Töötajate tasud on kõik tasud, mis tööandja maksab töötajale sularahas või loonustasuna vaatlusperioodil tehtud töö eest. Tasud jaotatakse järgmiselt:

| — | palgad (D.11), mille alla kuuluvad peamiselt palgad (v.a praktikandid) (D.111) ja praktikantide palgad (D.112) |
| --- | --- |

—

palgad (D.11), mille alla kuuluvad peamiselt palgad (v.a praktikandid) (D.111) ja praktikantide palgad (D.112)

| — | tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (D.12), mille alla kuuluvad peamiselt tööandjate tegelikud sotsiaalkindlustusmaksed (v.a praktikandid) (D.121), tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (v.a praktikandid) (D.122) ja tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed praktikantide eest (D.123). |
| --- | --- |

—

tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (D.12), mille alla kuuluvad peamiselt tööandjate tegelikud sotsiaalkindlustusmaksed (v.a praktikandid) (D.121), tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (v.a praktikandid) (D.122) ja tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed praktikantide eest (D.123).

Viited: ESA 95: 4.02 (kood D.1), struktuuriline ettevõtlusstatistika: kood 13310 (tööjõukulud)

D.11   Palgad

Palgad hõlmavad lisatasusid, tükitöö ja vahetustega töö eest makstavaid tasusid, toetusi, honorare, jootraha, vahendustasu ja loonustasu. Need esitatakse töötatud aja kohta. Ühekordsed lisatasud ning muud erakorralised maksed (13. kuu palk, tagasiulatuvalt tehtud palgamaksed jne) esitatakse nende maksetähtajal.

Täielik ülevaade palkadest komponentide kaupa on esitatud I lisas joonisel 2.

Viide: ESA 95: 4.03–4.07 ja 4.12.a (kood D.11); struktuuriline ettevõtlusstatistika: kood 13320 (palgad)

D.111   Palgad (v.a praktikandid)

D.1111   Otsene töötasu, lisatasud ja toetused

Otsene töötasu, lisatasud ja toetused hõlmavad kõiki töötaja poolt makstavaid sotsiaalmakse, tulumakse jne isegi juhul, kui tööandja peab need kinni ja maksab töötaja eest vahetult sotsiaalkindlustussüsteemidesse, maksuhaldurile jne.

Lisatasu on tööandja tunnustuse või preemia vorm. Kui töötaja saab lisatasu, pole põhjust arvata või oletada, et lisatasu kasutatakse teatud kulutuse katteks. Lisatasu suuruse ja maksmise aja võib tööandja oma äranägemise järgi määrata või võib see olla kindlaks määratud töösisekorraeeskirjadega.

Toetus on tööandja töötajale antud õigus saada toetust teatud kulutuste katteks, mis pole tööga seotud. See on tihti kindlaks määratud töösisekorraeeskirjadega ja seda makstakse tavaliselt siis, kui töötaja seda taotleb.

D.11111   Otsene töötasu ning lisatasud ja toetused, mida makstakse igal palgaperioodil

See tähendab aasta jooksul igal palgaperioodil regulaarsete sularahamaksetena makstavat töötasu. Enamikule töötajatest makstakse palka iga nädal või iga kuu. Seega ei arvestata siia sisse harvem saadavaid makseid (iganädalaste regulaarsete maksete korral kord kuus saadavaid, kvartaalseid, poole aasta ja aasta kaupa saadavaid makseid) või ühekordselt saadavaid makseid. Maksed töötajate säästukavadesse tuleks sellest punktist samuti välja jätta ja arvestada punkti D.1112 alla.

See muutuja käsitleb ainult järgmisi punkte:

| — | põhipalgad, |
| --- | --- |

—

põhipalgad,

| — | otsene töötasu, mis arvutatakse tööaja, saavutatu või tükitöö alusel ning makstakse töötajatele tehtud töötundide alusel, |
| --- | --- |

—

otsene töötasu, mis arvutatakse tööaja, saavutatu või tükitöö alusel ning makstakse töötajatele tehtud töötundide alusel,

| — | tasu ja lisamaksed ületunnitöö, öötöö ja vahetustega töö eest ning töötamise eest pühapäevadel ja riigipühadel, |
| --- | --- |

—

tasu ja lisamaksed ületunnitöö, öötöö ja vahetustega töö eest ning töötamise eest pühapäevadel ja riigipühadel,

| — | palgaperioodidel makstavad regulaarsed lisatasud ja toetused, nt:






  — | lisatasud müra, ohtliku või raske töö, vahetustega töö, katkematu töö või öötöö eest ning töötamise eest pühapäevadel ja riigipühadel, |
| --- | --- | --- |

—

palgaperioodidel makstavad regulaarsed lisatasud ja toetused, nt:

—

lisatasud müra, ohtliku või raske töö, vahetustega töö, katkematu töö või öötöö eest ning töötamise eest pühapäevadel ja riigipühadel,

| — | isiklike töötulemuste, saavutatu, toodangu, tööviljakuse, vastutuse, töökuse, täpsuse alusel makstavad lisatasud; regulaarselt makstavad lisatasud staaži, kvalifikatsiooni või eriliste teadmiste eest. |
| --- | --- |

—

isiklike töötulemuste, saavutatu, toodangu, tööviljakuse, vastutuse, töökuse, täpsuse alusel makstavad lisatasud; regulaarselt makstavad lisatasud staaži, kvalifikatsiooni või eriliste teadmiste eest.

Teised näited maksete kohta, mida samuti selle punkti all käsitleda tuleks, on esitatud II lisa liites.

Muutuja D.11111 käsitleb brutosummasid, millest ei ole maha arvatud töötaja makstavaid makse ja sotsiaalkindlustusmakse.

D.11112   Otsene töötasu ning lisatasud ja toetused, mida ei maksta igal palgaperioodil

Kõik maksed töötajatele, mida ei maksta regulaarselt igal palgaperioodil (iga nädal või iga kuu). See hõlmab lisatasusid ja toetusi, mida makstakse kindlaksmääratud ajavahemikul (nt iga kuu, juhul kui regulaarseid makseid tehakse iga nädal, või kvartaalselt, poole aasta või aasta kaupa), ning lisatasusid individuaalsete või kollektiivsete töötulemuste eest. Siia kuuluvad ka erimaksed ettevõttest lahkuvatele töötajatele, tingimusel, et need maksed pole seotud kollektiivlepinguga. Kui puudub informatsioon selle kohta, kas need erimaksed võivad olla seotud kollektiivlepinguga, või kui on teada, et selline seotus on olemas, tuleb erimakseid ettevõttest lahkuvatele töötajatele selle muutuja alt välja jätta ja käsitleda muutuja D.1223 all. Maksed töötajate säästukavadesse jäävad selle muutuja alt samuti välja ning neid käsitletakse muutuja D.1112 all.

Muutuja D.11112 alla kuuluvad maksete näited on loetletud II lisa liites.

Muutuja D.11112 käsitleb samuti brutosummasid, millest ei ole maha arvatud töötaja makstavaid makse ja sotsiaalkindlustusmakse.

D.1112   Maksed töötajate säästukavadesse

See muutuja käsitleb töötajate säästukavadesse (nt ettevõtte säästukavadesse) tehtavaid makseid.

Viide: ESA 95: 4.03 i

D.1113   Tasu mittetöötatud aja eest

Tasu, mida makstakse seaduses ettenähtud, lepingujärgse või vabatahtlikult antud puhkuse eest ning riigipühade ja muude vabade päevade eest. Näited on esitatud II lisa liites.

D.1114   Loonuspalgad

Selles muutujas hinnatakse kõigi nende kaupade ja teenuste väärtust, mida ettevõte või kohalik üksus töötajatele pakub. Need hõlmavad ettevõtte tooteid, tööandja eluruumi, ametiautosid, aktsiaoptsioone ja aktsiaostukavasid. Kui on olemas üksikisiku tulumaksuandmed loonustasu kohta, võib neid siin kasutada.

Näited loonustasu kohta on esitatud II lisa liites.

Viide: ESA 95: 4.04, 4.05, 4.06 (kood D.11)

D.11141   Ettevõtte tooted

Tooted, mis antakse töötajatele isiklikuks kasutamiseks tasuta või müüakse omahinnast odavamalt. Näiteks toiduained ja joogid (välja arvatud kulutused sööklatele ja toidutalongidele), kivisüsi, gaas, elekter, kütteõli, kütmine, jalatsid ja rõivad (välja arvatud tööriided), personaalarvutid jne.

Esitada tuleb ettevõtte poolt toodete eest makstud puhashind, s.t tasuta jagatavate toodete hind või toodete hinna ja töötajatele kehtestatud edasimüügihinna vahe. Esitada tuleb ka rahalised ja mitterahalised hüvitised, mida ei ole välja makstud.

D.11142   Tööandja eluruum

See hõlmab ettevõtte toetusi töötajate majutuskulude katmiseks, sealhulgas järgmisi kulutusi: ettevõttele kuuluvatest eluruumidest tulenevad kulud (eluruumide korrashoid ja haldamine ning nendega seotud maksud ja kindlustus) ja töötajatele madala intressiga antavad laenud eluruumide ehitamiseks või ostmiseks (turukursile vastava intressimakse ja ettevõtte määratud intressimakse vahe), töötajatele majutuse ja sisseseadmisega seoses makstavad toetused, välja arvatud kolimistoetused.

D.11143   Ametiautod

Ametiautod, mis antakse töötajatele isiklikuks kasutamiseks, või nende kulu ettevõttele. Siin tuleks esitada ettevõtte jooksvad netokulud (iga-aastased liisingu- ja intressimaksed, kulum, kindlustus, hooldus, remont ja parkimine). Siia alla ei tuleks arvestada sõidukite ostmisega seotud kapitalikulusid või sõidukite edasimüügist saadavat tulu.

Kalkulatsioonid peavad põhinema ettevõttes olemasolevatel andmetel, näiteks andmed vastavat tüüpi sõidukite kohta, hinnangulised keskmised kulutused sõiduki kohta ning hinnanguline sõiduki töötaja isiklikuks otstarbeks kasutamise osakaal.

D.11144   Aktsiaoptsioonid ja aktsiaostukavad

See muutuja, mille kohta andmete esitamine on vabatahtlik, käsitleb kõiki loonustasu vorme, mille puhul tasumine toimub aktsiates. Siia kuuluvad aktsiaoptsioonid, aktsiaostukavad ja teised võimalikud tulevikus tekkivad omakapitalivahendid. Nende vahendite eripära on see, et need antakse omakapitalist, st toimub ettevõtte/kohaliku üksuse omakapitalivahendite üleminek töötajale. Muutujaga D.11144 hõlmatud hüvitiste liigid on samad kui rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 2 “Aktsiapõhine makse” peatükis “Omakapitaliga arveldatavad aktsiapõhised maksetehingud” nimetatud.

Aktsiaostukavadega kantakse tavaliselt tööd andva ettevõtte aktsiad töötajale üle. Üleminek toimub olevikus (võimaldamise kuupäeval) ja põhineb aktuaalsest turuhinnast madalamal hinnal (alushinnal). Kulu ettevõttele on võrdne aktsiate arvu ning turu- ja alushinna vahe korrutisega.

Töötajate aktsiaoptsioonide kavaga antakse tavaliselt õigus osta tööd andva ettevõtte aktsiaid kõige varem täpselt kindlaks määratud ajahetkel tulevikus (üleandmiskuupäeval) soodsa alushinnaga, mille hind on juba olevikus kindlaks määratud (võimaldamise kuupäeval). Töötaja kasutab seda õigust ainult siis, kui turuhind üleandmiskuupäeval või peale seda on kõrgem kui alushind. Kulu ettevõttele on jällegi võrdne aktsiate arvu ja turu- ja alushinna vahe korrutisega. Nii tööjõukulude statistikas kui ka raamatupidamisarvestuses assigneeritakse ja jaotatakse kulud tervele üleandmisperioodile, milleks on võimaldamise kuupäeva ja üleandmiskuupäeva vaheline aeg. Kuna need väärtused üleandmisperioodil pole teada, tuleb need määrata hinnanguliselt.

Ideaalis võiks muutujat D.11144 vaatlusaastal hinnata rahvusvahelises finantsaruandlusstandardis 2 “Aktsiapõhine makse” toodud juhiste abil. Kui selline hinnang pole võimalik, võib kasutada raamatupidamisstandardite või liikmesriikide maksueeskirjade alusel saadud väärtusi, tingimusel, et need katavad muutuja D.11144 omakapitalivahendid ning toetuvad tööjõukulude uuringu perioodile.

Maksetest, mis tehakse erifondi loomiseks töötajatele ettevõtte aktsiate ostmiseks, arvatakse maha nende suhtes kohaldatavatele maksuvabastustele vastavad summad isegi juhul, kui kõnealused varad ei ole otseselt töötajate käsutuses. Rahas arveldatud aktsiapõhist hüvitist nagu aktsia hinna kallinemise õigus, ei käsitleta muutujas D.11144, vaid D.11112.

D.11145   Muud

Need hõlmavad eelkõige ettevõtte tasutavaid kaudseid soodustusi:

| — | sööklad ja toidutalongid, |
| --- | --- |

—

sööklad ja toidutalongid,

| — | kultuuri-, spordi- ja vabaajarajatised ja -teenused, |
| --- | --- |

—

kultuuri-, spordi- ja vabaajarajatised ja -teenused,

| — | lasteaiad ja päevakodud, |
| --- | --- |

—

lasteaiad ja päevakodud,

| — | kauplused oma töötajatele, |
| --- | --- |

—

kauplused oma töötajatele,

| — | kulud, mis tulenevad liikumisest kodu ja tavapärase töökoha vahel, |
| --- | --- |

—

kulud, mis tulenevad liikumisest kodu ja tavapärase töökoha vahel,

| — | maksed ametiühingufondidesse ja ettevõtte komiteede kulud. |
| --- | --- |

—

maksed ametiühingufondidesse ja ettevõtte komiteede kulud.

Kõik need kulud hõlmavad ka eelpool nimetatud sotsiaal-, kultuuri- või vabaajarajatiste ja -hoonete väikeremonti ja hooldust. Palku, mida ettevõtte maksab nendes hoonetes töötavale personalile või sotsiaal-, kultuuri- või vabaajateenuseid osutavatele isikutele, selles muutujas ei käsitleta.

D.112   Praktikantide palgad

Vaata D.11.

D.12   Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed

See muutuja käsitleb summat, mis võrdub sotsiaalkindlustusmaksete summaga, mida tööandjad maksavad selleks, et tagada oma töötajatele õigus saada sotsiaaltoetusi. Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed võivad olla tegelikud või arvestuslikud.

Täielik ülevaade tööandjate sotsiaalkindlustusmaksetest komponentide kaupa on esitatud I lisa joonisel 3.

Viited: ESA 95: 4.08 (kood D.12); struktuuriline ettevõtlusstatistika: kood 13330 (sotsiaalkindlustuskulud)

D.121   Tööandjate tegelikud sotsiaalkindlustusmaksed (v.a praktikandid)

Need koosnevad tööandjate poolt oma töötajate eest kindlustusandjatele tehtavatest maksetest (sotsiaalkindlustusfondid ja eraallikatest rahastatavad skeemid nagu ametipensioniskeemid). Need maksed hõlmavad kohustuslikke, kokkuleppelisi, lepingujärgseid ja vabatahtlikke kindlustusmakseid sotsiaalsete riskide ja vajaduste katteks. Tööandjate tegelikud sotsiaalkindlustusmaksed esitatakse töötatud aja kohta.

Näited on esitatud II lisa liites.

Viide: ESA 95: 4.09 (kood D.121) ja 4.12 b

D.1211   Kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed

Kohustuslikud maksed, mida tööandja peab seaduse järgi sotsiaalkindlustusasutustele maksma. Need maksed esitatakse netosummana, millest on maha arvatud kõik toetused. Nende maksete hulka kuuluvad:

| — | vanaduspensioni, haiguste, raseduse ja sünnituse või invaliidsusega seotud kindlustusskeemidesse tehtavad maksed, |
| --- | --- |

—

vanaduspensioni, haiguste, raseduse ja sünnituse või invaliidsusega seotud kindlustusskeemidesse tehtavad maksed,

| — | kohustuslikud maksed töötuskindlustusskeemidesse, |
| --- | --- |

—

kohustuslikud maksed töötuskindlustusskeemidesse,

| — | kohustuslikud maksed tööõnnetuste ja kutsehaigustega seotud kindlustusskeemidesse, |
| --- | --- |

—

kohustuslikud maksed tööõnnetuste ja kutsehaigustega seotud kindlustusskeemidesse,

| — | kohustuslikud maksed peretoetusskeemidesse, |
| --- | --- |

—

kohustuslikud maksed peretoetusskeemidesse,

| — | kõik teised mujal nimetamata kohustuslikud maksed. |
| --- | --- |

—

kõik teised mujal nimetamata kohustuslikud maksed.

D.1212   Tööandja makstavad kollektiivlepingujärgsed, lepingulised ja vabatahtlikud sotsiaalkindlustusmaksed

Tööandja poolt lisaks kohustuslikele maksetele sotsiaalkindlustusskeemidesse tehtavad maksed. Tuleb arvesse võtta kõiki kohaldatavaid maksuvabastusi. Siia kuuluvad:

| — | lisapensioniskeemid, ametipensioniskeemid (kindlustusseltside kindlustusskeemid, tööandja hallatavad kindlustusfondid, eelarve reservid, kõik lisapensioniskeemide rahastamiseks tehtavad kulutused), |
| --- | --- |

—

lisapensioniskeemid, ametipensioniskeemid (kindlustusseltside kindlustusskeemid, tööandja hallatavad kindlustusfondid, eelarve reservid, kõik lisapensioniskeemide rahastamiseks tehtavad kulutused),

| — | ravikindlustuse lisaskeemid, |
| --- | --- |

—

ravikindlustuse lisaskeemid,

| — | töötuskindlustuse lisaskeemid, |
| --- | --- |

—

töötuskindlustuse lisaskeemid,

| — | kõik teised mujal nimetamata vabatahtlikud sotsiaalkindlustuse lisaskeemid. |
| --- | --- |

—

kõik teised mujal nimetamata vabatahtlikud sotsiaalkindlustuse lisaskeemid.

D.122   Tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (v.a praktikandid)

Tööandjate arvestuslikke sotsiaalkindlustusmakseid on vaja, et mõõta tööjõukulusid töötatud aja kohta täies ulatuses. Need on vastandiks tööandja makstud rahastamata sotsiaaltoetustele.

Rahastamata sotsiaaltoetusi maksab tööandja otse oma töötajatele või endistele töötajatele ning teistele toetuse saamise õigust omavatele isikutele ilma sotsiaalkindlustusfondi, kindlustusseltsi või iseseisva pensionifondi vahenduseta ega loo selleks ka erifondi või -reservi. Selle asemel maksab tööandja toetused välja omavahenditest. Kui teatavaid sotsiaaltoetusi maksavad vahetult tööandjad, mitte sotsiaalkindlustusfondid või teised kindlustusandjad, ei piira see nende toetuste funktsiooni sotsiaaltoetustena. D.122 võib olla eriti oluline siis, kui tööandja on turuväline tootja (valitsussektor).

D.122 suuruse määrab tööandja tulevane kohustus maksta sotsiaaltoetusi. D.122 arvutamiseks tööandja rahastamata sotsiaalkindlustussüsteemide kohta on kõige parem kasutada kindlustusmatemaatilistel kaalutlustel põhinevaid hinnanguid. Kui kindlustusmatemaatilist hindamist pole võimalik kasutada, tuleb kasutada teisi hindamismeetodeid. Mõned riigid kasutavad D.122 hindamiseks näiteks tuvastatavaid makstud rahastamata sotsiaaltoetusi, millest on maha arvestatud töötajate makstavad sotsiaalkindlustusmaksed.

Muutuja D.122 hõlmab eelkõige tööandja arvestuslikke sotsiaalkindlustusmakseid pensionideks ja tervishoiuks. See hõlmab ka rahasummat, mis on võrdne palgasummaga, mille maksmist tööandjad jätkavad töötaja haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse, invaliidsuse, koondamise jms korral, juhul, kui seda summat on võimalik eristada.

Näited on esitatud II lisa liites.

Viide: ESA 95: 4.10 (kood D.122) ja 4.12 c

D.1221   Haiguse korral tagatud hüvitis

See muutuja hõlmab summasid, millest on maha arvatud sotsiaalkindlustusasutuste tagasimaksed ning mida tööandja maksab otse töötajatele haiguse, raseduse ja sünnituse või tööõnnetuse ajal sissetuleku tagamiseks ja saamatajäänud tulu hüvitamiseks.

D.1222   Tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed pensioniteks ja tervishoiuks

See D.122 alapunkt hõlmab arvestuslikke makseid rahastamata pensioni- ja tervishoiuskeemidesse, eriti valitsussektoris. Mõnedes Euroopa riikides on tööandjad valitsussektoris sisse seadnud rahastamata pensioniskeemid kõigi töötajate või teatud erirühma jaoks (ametnikud). Sellistel juhtudel ei loo tööandja erireserve ega kogu vahendeid pensionide maksmiseks tulevikus. Nende töötajate puhul tuleb arvesse võtta tööandjate arvestuslikke makseid pensioni- ja tervishoiuskeemidesse.

D.1223   Maksed ettevõttest lahkuvatele töötajatele

See muutuja käsitleb summasid, mida töölt vabastatud töötajatele tegelikult makstakse (lahkumistoetus ja kompensatsioon töölt ette teatamata vabastamise eest), kui need maksed on seotud kollektiivlepinguga või kui sellise seotuse olemasolu pole teada. Makseid, mis pole kollektiivlepinguga seotud, käsitletakse muutujas D.11112.

Siin ei käsitleta makseid, mis tehakse töötajale pensionile jäämisel, nt osana pensionist.

D.1224   Muud tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed

Siin käsitletakse kõiki teisi mujal nimetamata tööandjate arvestuslikke sotsiaalkindlustusmakseid, nagu õppetoetused töötajatele ja nende perekondadele või tagatud hüvitis osalise töötuse eest. Viimast määratletakse kui tööandja otsetoetust töötajatele osalise töötuse ajal sissetuleku tagamiseks, millest on maha arvatud sotsiaalkindlustusasutuste tagasimaksed tööandjale.

D.123   Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed praktikantide eest

See muutuja on praktikantidele tehtud tegelike maksete ja kaudsete maksete summa. Praktikantide eest tehtavad sotsiaalkindlustusmaksed on tavaliselt väga väikesed, kui neid üldse on.

Viide: ESA 95: 4.09 (kood D.121) ja 4.10 (kood D.122) ja 4.12 b

D.2   Tööandja kantavad kutseõppekulud

Need hõlmavad järgmisi kulusid: kutseõppeteenuste ja -rajatiste kulud (samuti praktikantide eest, välja arvatud nende palgad), hoonete ja sisseseadete väikeremont ja hooldus, välja arvatud tööjõukulud; kursuste osavõtumaksud; ettevõtteväliste instruktorite tasud; õppevahendite kulud; ettevõtte poolt kutseõppeorganisatsioonidele makstavad summad jne. Maha tuleb arvata kutseõppega seotud toetused.

Viide: ESA 95: Vahetarbimine

D.3   Muud tööandja makstavad kulud

Nende hulka kuuluvad eelkõige järgmised kulud:

| — | töölevõtukulud (personaliotsingubüroodele makstavad summad, tasu ajakirjanduses avaldatavate tööpakkumiskuulutuste eest, tööintervjuule kutsutud kandidaatide sõidukulud, töölevõetud töötajate sisseseadmistoetused jne. Need ei hõlma jooksvaid halduskulusid (kontorikulud, töötajate palgad jne), |
| --- | --- |

—

töölevõtukulud (personaliotsingubüroodele makstavad summad, tasu ajakirjanduses avaldatavate tööpakkumiskuulutuste eest, tööintervjuule kutsutud kandidaatide sõidukulud, töölevõetud töötajate sisseseadmistoetused jne. Need ei hõlma jooksvaid halduskulusid (kontorikulud, töötajate palgad jne),

| — | tööandja antavad tööriided. |
| --- | --- |

—

tööandja antavad tööriided.

Näited on esitatud II lisa liites.

Viide: ESA 95: Vahetarbimine

D.4   Tööandja makstavad maksud

See muutuja hõlmab kõiki palgasumma või töötajate arvu alusel makstavaid makse. Neid makse käsitatakse tööjõukuludena.

Muutuja D4 hõlmab ka trahve, mida tööandjad mõnedes Euroopa riikides maksma peavad, kui nad piisavalt puuetega inimesi tööle ei võta, ning teisi sarnaseid makse või tasusid.

Viide: ESA 95: 4.23 c (kood D.29)

D.5   Tööandjale makstavad toetused

Kõik üldiste toetuste kujul makstavad summad, mis on mõeldud otseste kulude osaliseks või täielikuks hüvitamiseks, kuid mitte sotsiaalkindlustuskulude või kutseõppekulude katteks. Need ei hõlma sotsiaalkindlustusasutuste või lisakindlustusfondide poolt tööandjatele tehtavaid tagasimakseid.

Viide: ESA 95: 4.37 a (kood D.39)

---

(1)  NACE Rev. 1.1 jao L hõlmamine on vabatahtlik. Vähem kui 10 töötajaga ettevõtete töötajate hõlmamine on samuti vabatahtlik. NACE Rev. 1.1 majandustegevuste edastamise koodid, kehtivale NUTSile vastava riigi või piirkonna ja ettevõtte suurusklassid on esitatud Eurostati rakendusdokumendis.

(2)  Vältimaks topeltarvestamist, esitatakse tööhõiveasutuste poolt tööle võetud isikute töötunnid tööhõiveasutuse NACE kategoorias (NACE Rev.1, 74.50), mitte selle ettevõtte tegevusvaldkonnas, kus nad tegelikult töötavad.

(3)  Kodustöötaja on isik, kes on nõus teatava ettevõtte heaks töötama või teatavale ettevõttele temaga eelnevalt sõlmitud kokkuleppe või lepingu alusel teatavaid kaupu tarnima või teenuseid osutama, kuid kelle töökoht ei asu selles ettevõttes (Viide: ESA 95: 11.13.g). Kodustöötaja tegelikud töötunnid võivad olla hinnangulised.

(4)  Soovi korral võib keskmist arvutada ka vaatlusaasta nädalase (või päevase) töötajate arvu põhjal. Lubatud on ka töötajate kvartaalsete arvude põhjal arvutatud keskmine.

(5)  Tasustamata töötunnid “tegelike töötundide” osana tuleb tihti määrata hinnanguliselt, nt kodumajapidamise vaatlusandmete põhjal.

II lisa liide

Näited teatavate tööjõukulude komponentide liigitamise kohta

D.11111:   Otsene töötasu ning lisatasud ja toetused, mida makstakse igal palgaperioodil

Tööjõukulu muutuja D.11111 alla kuuluvate maksete iseloomustus:

| | Need on: sularahatehingud tööandjalt töötajale. |
| --- | --- |

Need on: sularahatehingud tööandjalt töötajale.

| | Need ei ole:






  — | ühekordselt makstavad või regulaarsest tasust harvem tehtavad maksed (need kuuluvad muutuja D.11112 alla), |
| --- | --- | --- |

Need ei ole:

—

ühekordselt makstavad või regulaarsest tasust harvem tehtavad maksed (need kuuluvad muutuja D.11112 alla),

| — | loonustasud (need kuuluvad muutuja D.1114 alla), |
| --- | --- |

—

loonustasud (need kuuluvad muutuja D.1114 alla),

| — | maksed töötaja säästukavasse (need kuuluvad muutuja D.1112 alla), |
| --- | --- |

—

maksed töötaja säästukavasse (need kuuluvad muutuja D.1112 alla),

| — | maksed teatud perioodi katteks, mil tööd ei tehtud (need kuuluvad muutuja D.1113 alla või, kui on tegemist haigusjuhtumiga, muutuja D.1221 alla). |
| --- | --- |

—

maksed teatud perioodi katteks, mil tööd ei tehtud (need kuuluvad muutuja D.1113 alla või, kui on tegemist haigusjuhtumiga, muutuja D.1221 alla).

| | Need võivad olla:






  — | lisatasud ohtliku töö või vahetustega töö eest, |
| --- | --- | --- |

Need võivad olla:

—

lisatasud ohtliku töö või vahetustega töö eest,

| — | maksed, mida tehakse iga nädal või kuu, olenevalt tavalisest makseperioodist, |
| --- | --- |

—

maksed, mida tehakse iga nädal või kuu, olenevalt tavalisest makseperioodist,

| — | maksed isiklike või kollektiivsete töötulemuste eest. |
| --- | --- |

—

maksed isiklike või kollektiivsete töötulemuste eest.

Näited: muutuja D.11111 alla kuuluvad maksed

| Komponent | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Kodumaalt eemalviibimise toetus/elukallidust kompenseeriv toetus | Toetus töötajatele, kes töötavad väljaspool oma päritoluriiki/elukohariiki/alalist elukohta, et katta erinevused elukalliduses |
| Majapidamistoetus | Toetus elamiskulude katteks |
| Valveajatasu | Maksed töötajatele, kes peavad olema kättesaadavad ja töövalmis väljaspool normaaltööaega |
| Lisatasu riskide ja ohtude eest | Lisatasu töötajatele, kelle töö on seotud teatud riskidega, nt ohtlike kemikaalidega töötamine |
| Lühendatud tööajaga töötamise toetus | Eritasu (tagamata), et osaliselt või täielikult hüvitada töötajatele normaaltööaja lühendamine (Tagatud maksed kuuluvad D.1224 alla) |
| Vahendustasu | Lisatasu müüdud toodete arvu pealt |
| Ületunnitasu | Lisatasu üle normaaltööaja töötatud tundide eest |
| Jäämisstiimul | Pidev makse, et julgustada või kohustada töötajat tööandja juurde jääma |
| Tulemustasu | Lisatasu töötaja valmistatud toodete arvu pealt, nt valmistatud rõivatükkide arvu pealt |
| Lisatasu vahetustega töö eest | Lisatasu väljaspool tavalist tööaega töötamise eest, nt öösel töötamine |

Komponent

Kirjeldus

Kodumaalt eemalviibimise toetus/elukallidust kompenseeriv toetus

Toetus töötajatele, kes töötavad väljaspool oma päritoluriiki/elukohariiki/alalist elukohta, et katta erinevused elukalliduses

Majapidamistoetus

Toetus elamiskulude katteks

Valveajatasu

Maksed töötajatele, kes peavad olema kättesaadavad ja töövalmis väljaspool normaaltööaega

Lisatasu riskide ja ohtude eest

Lisatasu töötajatele, kelle töö on seotud teatud riskidega, nt ohtlike kemikaalidega töötamine

Lühendatud tööajaga töötamise toetus

Eritasu (tagamata), et osaliselt või täielikult hüvitada töötajatele normaaltööaja lühendamine (Tagatud maksed kuuluvad D.1224 alla)

Vahendustasu

Lisatasu müüdud toodete arvu pealt

Ületunnitasu

Lisatasu üle normaaltööaja töötatud tundide eest

Jäämisstiimul

Pidev makse, et julgustada või kohustada töötajat tööandja juurde jääma

Tulemustasu

Lisatasu töötaja valmistatud toodete arvu pealt, nt valmistatud rõivatükkide arvu pealt

Lisatasu vahetustega töö eest

Lisatasu väljaspool tavalist tööaega töötamise eest, nt öösel töötamine

D.11112:   Otsene töötasu ning lisatasud ja toetused, mida ei maksta igal palgaperioodil

Tööjõukulu muutuja D.11112 alla kuuluvate maksete iseloomustus:

| | Need on: sularahatehingud tööandjalt töötajale. |
| --- | --- |

Need on: sularahatehingud tööandjalt töötajale.

| | Need ei ole:






  — | igal palgaperioodil tehtavad maksed (need võivad kuuluda muutuja D.11111 alla), |
| --- | --- | --- |

Need ei ole:

—

igal palgaperioodil tehtavad maksed (need võivad kuuluda muutuja D.11111 alla),

| — | loonustasud (need kuuluvad muutuja D.1114 alla), |
| --- | --- |

—

loonustasud (need kuuluvad muutuja D.1114 alla),

| — | maksed töötaja säästukavasse (need kuuluvad muutuja D.1112 alla), |
| --- | --- |

—

maksed töötaja säästukavasse (need kuuluvad muutuja D.1112 alla),

| — | maksed teatud perioodi katteks, mil tööd ei tehtud (need kuuluvad muutuja D.1113 alla või, kui on tegemist haigusjuhtumiga, muutuja D.1221 alla). |
| --- | --- |

—

maksed teatud perioodi katteks, mil tööd ei tehtud (need kuuluvad muutuja D.1113 alla või, kui on tegemist haigusjuhtumiga, muutuja D.1221 alla).

| | Need võivad olla:






  — | toetused teatud kulude või väljaminekute katteks, |
| --- | --- | --- |

Need võivad olla:

—

toetused teatud kulude või väljaminekute katteks,

| — | maksed isiklike või kollektiivsete töötulemuste eest, |
| --- | --- |

—

maksed isiklike või kollektiivsete töötulemuste eest,

| — | kohustuslikud maksed, mis on kindlaks määratud töö- või kollektiivlepinguga, |
| --- | --- |

—

kohustuslikud maksed, mis on kindlaks määratud töö- või kollektiivlepinguga,

| — | maksed, mille tööandja kehtestab oma äranägemise järgi, |
| --- | --- |

—

maksed, mille tööandja kehtestab oma äranägemise järgi,

| — | maksed, mis makstakse erinevatel või kindlaks määratud ajahetkedel aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

maksed, mis makstakse erinevatel või kindlaks määratud ajahetkedel aasta jooksul.

Näited: muutuja D.11112 alla kuuluvad maksed

| Komponent | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Eritasu staaži eest ühe tööandja juures | Makstakse ühekordselt, kui töötaja on tööandja juures teatud arvu aastaid töötanud |
| Lahkumis- või pensionitasu | Lisatasu ettevõttest lahkumise või pensionilemineku korral (pole seotud pensionimaksega), kui need maksed pole reguleeritud kollektiivlepinguga. (Muudel juhtudel või kui puudub informatsioon selle kohta, kas need erimaksed võivad olla seotud kollektiivlepinguga, kuuluvad need maksed D.1223 alla.) |
| “Kuldne käepigistus” | Erimaksed ettevõttest lahkuvatele töötajale, kui need maksed pole reguleeritud kollektiivlepinguga. (Muudel juhtudel või kui puudub informatsioon võimaliku seose kohta, kuuluvad erimaksed ettevõttest lahkumise korral D.1223 alla.) |
| Tööletulekustiimul | Ühekordne makse uuele töötajale tema töölevõtmisel |
| Tagasiulatuvad palgamaksed | Maksed tagasiulatuvalt tõstetud otsese töötasu eest |
| Lisatasu ettevõtte ühinemisel | Ühekordne makse töötajatele ettevõtte ühinemise tulemusel |
| Tunnustuspreemia | Erimakse, mida teeb tööandja teatud töötaja või töötajate rühma esiletõstmiseks |
| Tulemustasud/preemiad teatud eesmärkide täitmise eest | Lisatasu, mida makstakse töötajale või töötajate grupile eelnevalt kindlaks määratud eesmärgi täitmise eest, nt müügi, klienditeeninduse või eelarvega seotud |
| Pühadega seotud lisatasud | Makstakse seoses teatud pühadega, nt jõuludega |
| Ettevõtte kasumijaotus ja aktsia hinna kallinemise õigus | Sularahas makse, mis sõltub ettevõtte kasumist. Aktsia hinna kallinemise õigus on ettevõtte kasumijaotuse vorm, kus töötajal on õigus saada tulevikus sularahamakse, mis sõltub sellest, kui palju ettevõtte aktsiahind teatud baashinna suhtes teatud ajaperioodi vältel tõuseb. Aktsia hinna kallinemise õigust hinnatakse makse tegemise ajal ja see peab toetuma aktsiahinnale makse tegemise ajal, olenemata selle väärtusest võimaldamise kuupäeval või üleandmisperioodi pikkusest. |
| Kvartalipreemia | Makstakse igas kvartalis, sõltub tööandja kasumist või tulemuslikkusest (eeldusel, et palka ei maksta kord kvartalis) |
| 13. või 14. kuu palk | Aastased lisatasud |
| Aastapreemia | Makstakse kord aastas, sõltub tööandja kasumist või tulemuslikkusest |

Komponent

Kirjeldus

Eritasu staaži eest ühe tööandja juures

Makstakse ühekordselt, kui töötaja on tööandja juures teatud arvu aastaid töötanud

Lahkumis- või pensionitasu

Lisatasu ettevõttest lahkumise või pensionilemineku korral (pole seotud pensionimaksega), kui need maksed pole reguleeritud kollektiivlepinguga. (Muudel juhtudel või kui puudub informatsioon selle kohta, kas need erimaksed võivad olla seotud kollektiivlepinguga, kuuluvad need maksed D.1223 alla.)

“Kuldne käepigistus”

Erimaksed ettevõttest lahkuvatele töötajale, kui need maksed pole reguleeritud kollektiivlepinguga. (Muudel juhtudel või kui puudub informatsioon võimaliku seose kohta, kuuluvad erimaksed ettevõttest lahkumise korral D.1223 alla.)

Tööletulekustiimul

Ühekordne makse uuele töötajale tema töölevõtmisel

Tagasiulatuvad palgamaksed

Maksed tagasiulatuvalt tõstetud otsese töötasu eest

Lisatasu ettevõtte ühinemisel

Ühekordne makse töötajatele ettevõtte ühinemise tulemusel

Tunnustuspreemia

Erimakse, mida teeb tööandja teatud töötaja või töötajate rühma esiletõstmiseks

Tulemustasud/preemiad teatud eesmärkide täitmise eest

Lisatasu, mida makstakse töötajale või töötajate grupile eelnevalt kindlaks määratud eesmärgi täitmise eest, nt müügi, klienditeeninduse või eelarvega seotud

Pühadega seotud lisatasud

Makstakse seoses teatud pühadega, nt jõuludega

Ettevõtte kasumijaotus ja aktsia hinna kallinemise õigus

Sularahas makse, mis sõltub ettevõtte kasumist. Aktsia hinna kallinemise õigus on ettevõtte kasumijaotuse vorm, kus töötajal on õigus saada tulevikus sularahamakse, mis sõltub sellest, kui palju ettevõtte aktsiahind teatud baashinna suhtes teatud ajaperioodi vältel tõuseb. Aktsia hinna kallinemise õigust hinnatakse makse tegemise ajal ja see peab toetuma aktsiahinnale makse tegemise ajal, olenemata selle väärtusest võimaldamise kuupäeval või üleandmisperioodi pikkusest.

Kvartalipreemia

Makstakse igas kvartalis, sõltub tööandja kasumist või tulemuslikkusest (eeldusel, et palka ei maksta kord kvartalis)

13. või 14. kuu palk

Aastased lisatasud

Aastapreemia

Makstakse kord aastas, sõltub tööandja kasumist või tulemuslikkusest

D.1113:   Tasu mittetöötatud aja eest

Näited: muutuja D.11113 alla kuuluvad maksed

| Komponent | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Puhkusetasu | Maksed töötajatele päevade eest, mil nad iga-aastase puhkuse, riiklike või kohalike pühade tõttu ei töötanud. (Makseid, mida tööandja teeb haiguspuhkuse või rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu puudunud töötajatele, käsitletakse tööandja sotsiaalkindlustusmaksetena D.1221 all) |
| Eripuhkus | Maksed töötajatele eripõhjustel puudutud päevad eest, nt abiellumine, pereliikme surm, ametiühingutöö, sõjaväeteenistus, osalemine kohtus vandemehena või kohtu kaasistujana (Makseid, mida tööandja teeb haiguspuhkuse või rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu puudunud töötajatele, käsitletakse tööandja sotsiaalkindlustusmaksetena D.1221 all) |

Komponent

Kirjeldus

Puhkusetasu

Maksed töötajatele päevade eest, mil nad iga-aastase puhkuse, riiklike või kohalike pühade tõttu ei töötanud. (Makseid, mida tööandja teeb haiguspuhkuse või rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu puudunud töötajatele, käsitletakse tööandja sotsiaalkindlustusmaksetena D.1221 all)

Eripuhkus

Maksed töötajatele eripõhjustel puudutud päevad eest, nt abiellumine, pereliikme surm, ametiühingutöö, sõjaväeteenistus, osalemine kohtus vandemehena või kohtu kaasistujana (Makseid, mida tööandja teeb haiguspuhkuse või rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu puudunud töötajatele, käsitletakse tööandja sotsiaalkindlustusmaksetena D.1221 all)

D.1114:   Loonuspalgad ja nende komponendid

Näited: muutuja D.11114 alla kuuluvad palgad

| Komponent | Kirjeldus | Täiendav alajaotus |
| --- | --- | --- |
| Allahindlus toodetelt | Tööandja müüb töötajatele tooteid alandatud hinnaga. Loonustasu on võrdne turuhinna ja alandatud hinna vahega | D.11141 |
| Tasuta või doteeritud elamispind | Tööandja maksab osaliselt või täielikult töötaja eluasemekulud. Loonustasu saadakse jällegi võrdluse kaudu turuhinnaga | D.11142 |
| Ametiauto kasutamine | Tööandja kannab talle kuuluva ja töötajale nii äriotstarbeliseks kui ka isiklikuks kasutamiseks antava auto jooksvad kulud (Loonustasu on võrdne isikliku auto kasutamise väärtusega) | D.11143 |
| Tasuta või doteeritud kütus | Tööandja katab osaliselt või täielikult töötaja isiklikud kütusekulud, mis on seotud tööandjale kuuluva auto kasutamisega Loonustasu on võrdne selle soodustuse rahalise väärtusega | D.11143 |
| Aktsiaostukavad | Aktsiapõhiseks loonustasuks peetakse makseid, kus töötajale antakse aktsiad hüvitispaketi osana. Töötaja saab aktsiad viivitamatult turuhinnast madalama hinnaga (Aktsia hinna kallinemise õigus on aktsiapõhise hüvitise rahas arveldatud vorm ja see kuulub D.11112 alla) | D.11144 |
| Aktsiaoptsioonid | Aktsiapõhiseks loonustasuks peetakse makseid, kus töötajale antakse aktsiad hüvitispaketi osana. Töötaja saab õiguse osta aktsiaid tulevikus täpselt kindlaks määratud ajahetkel juba olevikus kindlaks määratud hinnaga (Aktsia hinna kallinemise õigus on aktsiapõhise hüvitise rahas arveldatud vorm ja see kuulub D.11112 alla) | D.11144 |
| Tasuta või doteeritud parkimine ettevõttes | Tööandja annab töötajale parkimisvõimalused alandatud tariifiga või tasuta. Loonustasu on võrdne selle soodustuse rahalise väärtusega | D.11145 |
| Mobiiltelefoni tasuta või doteeritud kasutamine | Tööandja annab tööandjale mobiiltelefoni äriotstarbeliseks ja isiklikuks kasutamiseks ning kannab kõik sellega seotud kulud. Loonustasu vastab selle soodustuse rahalisele väärtusele | D.11145 |
| Tasuta või doteeritud transport kodu ja töökoha vahel | Tööandja maksab täielikult või osaliselt töötaja transpordikulud tööle ja töölt koju. Loonustasu on jällegi võrdne selle soodustuse rahalise väärtusega | D.11145 |
| Tasuta või doteeritud söögikorrad | Tööandja võimaldab töötajale söögikorrad alandatud hinnaga või tasuta. Loonustasu on jällegi võrdne selle soodustuse rahalise väärtusega | D.11145 |

Komponent

Kirjeldus

Täiendav alajaotus

Allahindlus toodetelt

Tööandja müüb töötajatele tooteid alandatud hinnaga. Loonustasu on võrdne turuhinna ja alandatud hinna vahega

D.11141

Tasuta või doteeritud elamispind

Tööandja maksab osaliselt või täielikult töötaja eluasemekulud. Loonustasu saadakse jällegi võrdluse kaudu turuhinnaga

D.11142

Ametiauto kasutamine

Tööandja kannab talle kuuluva ja töötajale nii äriotstarbeliseks kui ka isiklikuks kasutamiseks antava auto jooksvad kulud (Loonustasu on võrdne isikliku auto kasutamise väärtusega)

D.11143

Tasuta või doteeritud kütus

Tööandja katab osaliselt või täielikult töötaja isiklikud kütusekulud, mis on seotud tööandjale kuuluva auto kasutamisega Loonustasu on võrdne selle soodustuse rahalise väärtusega

D.11143

Aktsiaostukavad

Aktsiapõhiseks loonustasuks peetakse makseid, kus töötajale antakse aktsiad hüvitispaketi osana. Töötaja saab aktsiad viivitamatult turuhinnast madalama hinnaga (Aktsia hinna kallinemise õigus on aktsiapõhise hüvitise rahas arveldatud vorm ja see kuulub D.11112 alla)

D.11144

Aktsiaoptsioonid

Aktsiapõhiseks loonustasuks peetakse makseid, kus töötajale antakse aktsiad hüvitispaketi osana. Töötaja saab õiguse osta aktsiaid tulevikus täpselt kindlaks määratud ajahetkel juba olevikus kindlaks määratud hinnaga (Aktsia hinna kallinemise õigus on aktsiapõhise hüvitise rahas arveldatud vorm ja see kuulub D.11112 alla)

D.11144

Tasuta või doteeritud parkimine ettevõttes

Tööandja annab töötajale parkimisvõimalused alandatud tariifiga või tasuta. Loonustasu on võrdne selle soodustuse rahalise väärtusega

D.11145

Mobiiltelefoni tasuta või doteeritud kasutamine

Tööandja annab tööandjale mobiiltelefoni äriotstarbeliseks ja isiklikuks kasutamiseks ning kannab kõik sellega seotud kulud. Loonustasu vastab selle soodustuse rahalisele väärtusele

D.11145

Tasuta või doteeritud transport kodu ja töökoha vahel

Tööandja maksab täielikult või osaliselt töötaja transpordikulud tööle ja töölt koju. Loonustasu on jällegi võrdne selle soodustuse rahalise väärtusega

D.11145

Tasuta või doteeritud söögikorrad

Tööandja võimaldab töötajale söögikorrad alandatud hinnaga või tasuta. Loonustasu on jällegi võrdne selle soodustuse rahalise väärtusega

D.11145

D.121:   Tööandjate tegelikud sotsiaalkindlustusmaksed

Näited: muutuja D.121 alla kuuluvad maksed

| Komponent | Kirjeldus | Täiendav alajaotus |
| --- | --- | --- |
| Tööandja maksed indvaliidsuskindlustusse | Tööandja regulaarsed maksed kindlustusskeemi | D.1211 |
| Tööandja riiklikud maksed pensionifondidesse | Tööandja teeb töötaja töötamise ajal makseid sotsiaalkindlustusfondi, kindlustusseltsi või iseseisva pensionifondi hallatud pensioniskeemi | D.1211 |
| Tööandja lisamaksed pensionifondi | Tööandja teeb lisamakseid töötaja pensioniskeemi | D.1212 |

Komponent

Kirjeldus

Täiendav alajaotus

Tööandja maksed indvaliidsuskindlustusse

Tööandja regulaarsed maksed kindlustusskeemi

D.1211

Tööandja riiklikud maksed pensionifondidesse

Tööandja teeb töötaja töötamise ajal makseid sotsiaalkindlustusfondi, kindlustusseltsi või iseseisva pensionifondi hallatud pensioniskeemi

D.1211

Tööandja lisamaksed pensionifondi

Tööandja teeb lisamakseid töötaja pensioniskeemi

D.1212

D.122:   Tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed

Näited: muutuja D.122 alla kuuluvad maksed

| Komponent | Kirjeldus | Täiendav alajaotus |
| --- | --- | --- |
| Maksed rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal | Tööandja teeb makseid otse töötajale selle rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal saamatajäänud tulu hüvitamiseks | D.1221 |
| Tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed riigiteenistujate pensionideks | Tööandja ei tee töötaja töötamise ajal makseid pensioniskeemi. Pensionid makstakse hiljem välja tööandja omavahenditest | D.1222 |
| Maksed ootepensioniskeemi osalise tööajaga töötajate eest | Tööandja lisamaksed ootepensioniskeemi osalise tööajaga töötajate eest | D.1222 |
| Kollektiivlepinguga reguleeritud lahkumistoetused | Tööandja teeb makse otse ettevõttest lahkuvatele töötajatele | D.1223 |
| Õppetoetused | Töövõtja kannab täielikult või osaliselt väljaspool ettevõtet toimuva tööga mitteseotud koolituse kulud | D.1224 |
| Lisamakse abiellumise või lapse sünni puhul | Makse töötajale vastava sündmuse puhul | D.1224 |
| Tasuta või doteeritud haridus lastele | Tööandja maksab töötaja laste hariduskulud täielikult või osaliselt | D.1224 |
| Lühendatud tööajaga töötamise toetus | Tagatud makse, et osaliselt või täielikult hüvitada töötajatele normaaltööaja lühendamine (Igal palgaperioodil makstavad lisatasud kuuluvad D.11111 alla) | D.1224 |

Komponent

Kirjeldus

Täiendav alajaotus

Maksed rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal

Tööandja teeb makseid otse töötajale selle rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal saamatajäänud tulu hüvitamiseks

D.1221

Tööandjate arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed riigiteenistujate pensionideks

Tööandja ei tee töötaja töötamise ajal makseid pensioniskeemi. Pensionid makstakse hiljem välja tööandja omavahenditest

D.1222

Maksed ootepensioniskeemi osalise tööajaga töötajate eest

Tööandja lisamaksed ootepensioniskeemi osalise tööajaga töötajate eest

D.1222

Kollektiivlepinguga reguleeritud lahkumistoetused

Tööandja teeb makse otse ettevõttest lahkuvatele töötajatele

D.1223

Õppetoetused

Töövõtja kannab täielikult või osaliselt väljaspool ettevõtet toimuva tööga mitteseotud koolituse kulud

D.1224

Lisamakse abiellumise või lapse sünni puhul

Makse töötajale vastava sündmuse puhul

D.1224

Tasuta või doteeritud haridus lastele

Tööandja maksab töötaja laste hariduskulud täielikult või osaliselt

D.1224

Lühendatud tööajaga töötamise toetus

Tagatud makse, et osaliselt või täielikult hüvitada töötajatele normaaltööaja lühendamine (Igal palgaperioodil makstavad lisatasud kuuluvad D.11111 alla)

D.1224

D.2:   Tööandja kutseõppekulud

Näited: muutuja D.2 alla kuuluvad maksed

| Komponent | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Ettevõtteväliste instruktorite tasud | Töötajate kutseõppega seotud kulud, nt ettevõttesisesed seminarid (dotatsioonid, kui neid on, kuuluvad D.5 alla ja jäetakse käesoleva muutuja alt välja) |
| Kulud õppevahenditele | Kutseõppega seotud kulud, nt kulud Intranetis läbi viidavate e-kursuste eest, mis on välja arendatud nendele spetsialiseerunud ettevõtete poolt (dotatsioonid, kui neid on, kuuluvad D.5 alla ja need tuleb käesoleva muutja alt välja jätta) |

Komponent

Kirjeldus

Ettevõtteväliste instruktorite tasud

Töötajate kutseõppega seotud kulud, nt ettevõttesisesed seminarid (dotatsioonid, kui neid on, kuuluvad D.5 alla ja jäetakse käesoleva muutuja alt välja)

Kulud õppevahenditele

Kutseõppega seotud kulud, nt kulud Intranetis läbi viidavate e-kursuste eest, mis on välja arendatud nendele spetsialiseerunud ettevõtete poolt (dotatsioonid, kui neid on, kuuluvad D.5 alla ja need tuleb käesoleva muutja alt välja jätta)

D.3:   Muud tööandja makstavad kulud

Näited: muutuja D.3 alla kuuluvad maksed

| Komponent | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Toetus töörõivaste jaoks | Makstakse ametites, kus nõutakse eririietust, nt kaitse- või esindusrõivaid, ei ole mõeldud isiklikuks kasutamiseks |
| Töölevõtukulud | Kulutused personaliotsingubüroodele ja töökuulutustele |
| Sisseseadmis- või ümberasumistoetus | Makstakse, kui töötaja peab muutma oma elukohta |

Komponent

Kirjeldus

Toetus töörõivaste jaoks

Makstakse ametites, kus nõutakse eririietust, nt kaitse- või esindusrõivaid, ei ole mõeldud isiklikuks kasutamiseks

Töölevõtukulud

Kulutused personaliotsingubüroodele ja töökuulutustele

Sisseseadmis- või ümberasumistoetus

Makstakse, kui töötaja peab muutma oma elukohta

---

III LISA

ANDMETE EDASTAMINE, KAASA ARVATUD JAOTUSED MAJANDUSTEGEVUSE, ETTEVÕTTE SUURUSKLASSI JA RIIGI VÕI PIIRKONNA JÄRGI

Esitada tuleb kolm faili, mis vastavad tabelitele A, B, C:

| — | Tabel A: riiklikud andmed (üks kirje iga NACE Rev. 1.1 jagude ja jaotiste tasemel majandustegevuse kohta) |
| --- | --- |

—

Tabel A: riiklikud andmed (üks kirje iga NACE Rev. 1.1 jagude ja jaotiste tasemel majandustegevuse kohta)

| — | Tabel B: riiklikud andmed suurusklasside kaupa (üks kirje iga NACE Rev. 1.1 jagude ja jaotiste tasemel majandustegevuse suurusklassi kohta) |
| --- | --- |

—

Tabel B: riiklikud andmed suurusklasside kaupa (üks kirje iga NACE Rev. 1.1 jagude ja jaotiste tasemel majandustegevuse suurusklassi kohta)

| — | Tabel C: piirkondlikud andmed NUTS 1 tasandil (üks kirje iga NACE Rev. 1.1 jagude ja jaotiste tasemel majandustegevuse piirkonna kohta). |
| --- | --- |

—

Tabel C: piirkondlikud andmed NUTS 1 tasandil (üks kirje iga NACE Rev. 1.1 jagude ja jaotiste tasemel majandustegevuse piirkonna kohta).

Tabelit C pole vaja täita riikidel, mille NUTS 1 tase vastab riiklikule tasemele. Mõnede I lisas loetletud muutujate puhul on vaja esitada ainult tabel A. Need muutujad on I lisas vastavalt märgistatud.

Kirje tunnused

Kirjed sorteeritakse järgmiste tunnuste põhjal:

| — | vaatlusaasta, |
| --- | --- |

—

vaatlusaasta,

| — | tabeli liik, |
| --- | --- |

—

tabeli liik,

| — | riigi või piirkonna kood, |
| --- | --- |

—

riigi või piirkonna kood,

| — | majandustegevus ja |
| --- | --- |

—

majandustegevus ja

| — | suurusklass. |
| --- | --- |

—

suurusklass.

Järgmiste elementide edastamiskoodid määrab Eurostat kindlaks rakendusdokumendiga:

| — | majandustegevused NACE Rev. 1.1 järgi, |
| --- | --- |

—

majandustegevused NACE Rev. 1.1 järgi,

| — | ettevõtete suurusklass, |
| --- | --- |

—

ettevõtete suurusklass,

| — | riigid või piirkonnad. |
| --- | --- |

—

riigid või piirkonnad.

Konfidentsiaalsuse tähis

Tabelite A, B ja C kohta esitatud üksikandmed koosnevad koondandmetest st hinnangutest, mis hõlmavad tervet elanikkonda. Kui on tingimata vajalik, võib andmed tähistada märkega “konfidentsiaalne”. Konfidentsiaalsete andmete avalikustumise probleem võib tekkida tabelites A, B ja C, kui ettevõtete või kohalike üksuste arv, mille kohta esitatakse andmed kindla majandustegevuse, suurusklassi või piirkonna järgi, on elanikkonnas väike. Oht on suurem, kui üksikandmed on seotud ühe või kahe suure üksusega. Samuti võib avalikustumise oht olla suurem tabelite B ja C puhul lisajaotuse tõttu suurusklasside ja piirkondade järgi. Andmete konfidentsiaalsuse tähistamiseks on kaks koodi:

| | “1”, kui tabelis A, B või C esitatud üksikandmed on konfidentsiaalsed; (1) |
| --- | --- |

“1”, kui tabelis A, B või C esitatud üksikandmed on konfidentsiaalsed; (1)

| | “ ”, kui andmed ei ole konfidentsiaalsed, sisestada tühik “ ” (mitte 0 või mõttekriips “–”). |
| --- | --- |

“ ”, kui andmed ei ole konfidentsiaalsed, sisestada tühik “ ” (mitte 0 või mõttekriips “–”).

Muutujad

Muutujad, mille kohta tuleb andmed esitada, on määratletud I lisas. Arvud tuleb sisestada ilma tühikute, punktide või komadeta (näiteks õige oleks 13967; vale oleks 13 967 või 13.967 või 13,967).

Puuduvad (või nullväärtusega) muutujad tuleks kodeerida järgmiselt:

| | “NA”, kui andmed muutuja kohta ei ole kättesaadavad (isegi kui nad on olemas ja nullist suuremad). |
| --- | --- |

“NA”, kui andmed muutuja kohta ei ole kättesaadavad (isegi kui nad on olemas ja nullist suuremad).

| | “OPT”, kui muutuja on vabatahtlik ja selle kohta andmeid ei esitata. |
| --- | --- |

“OPT”, kui muutuja on vabatahtlik ja selle kohta andmeid ei esitata.

| | “0” nullväärtuse korral või kui muutujat vastavas riigis ei eksisteeri. |
| --- | --- |

“0” nullväärtuse korral või kui muutujat vastavas riigis ei eksisteeri.

Muutujad töötajate arvu, tööaja ja statistiliste üksuste arvu kohta tuleb esitada absoluutarvudes, nt täisarvudes (mitte kümnendikes, sajandikes, tuhandikes või miljondikes jne).

Kuludega seotud muutujad tuleb esitada omavääringus. Eurotsooni kuuluvate riikide kohta tuleb arvud esitada eurodes. Ühes riigis kasutatavad ühikud peaksid kõikide muutujate puhul olema ühesugused ja esitatud absoluutarvudes, st täisarvudes (mitte kümnendikes, sajandikes, tuhandikes või miljondikes jne).

Andmete edastamine

Liikmesriigid saadavad komisjonile (Eurostatile) käesoleva määrusega nõutavad andmed ja metaandmed elektroonilisel kujul vastavalt Eurostati valitud andmevahetusstandardile. Eurostat teeb kättesaadavaks heakskiidetud standardeid käsitlevad üksikasjalikud dokumendid ja esitab juhised selle kohta, kuidas rakendada kõnealuseid standardeid vastavalt käesoleva määruse nõuetele.

---

(1)  Kui üksikandmed on tähistatud märgistusega “konfidentsiaalne”, võtab Eurostat asjakohased meetmed, et tagada tabelites A, B ja C esitatud andmete konfidentsiaalsus.

---

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1738/2005,

21. oktoober 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1916/2000 seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 530/1999 töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta, (1) eriti selle artikli 11 punkte ii ja iii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 8. septembri 2000. aasta määrusega nr 1916/2000, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega, (2) sätestatakse rakendusmeetmed seoses määruse (EÜ) nr 530/1999 artikli 11 kohaselt nõutava teabe määratlemise ja jaotusega ning tulemuste edastamise asjakohase tehnilise vorminguga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 8. septembri 2000. aasta määrusega nr 1916/2000, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega, (2) sätestatakse rakendusmeetmed seoses määruse (EÜ) nr 530/1999 artikli 11 kohaselt nõutava teabe määratlemise ja jaotusega ning tulemuste edastamise asjakohase tehnilise vorminguga.

| (2) | Töötasude struktuuri ja jaotumist käsitlev vaatlus 2002. vaatlusaasta kohta oli esimene määrusel (EÜ) nr 1916/2000 põhinev vaatlus. Kõnealuse vaatluse kogemus näitas vajadust parandada määruse (EÜ) nr 1916/2000 sätteid, et viia need vastavusse komisjoni 27. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1726/1999 (millega nähakse ette sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamiseks seoses tööjõukulusid käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega) (3) vastavate sätetega ning parandada andmetevahelisi iga teise aasta seoseid mitmesugustes tööjõukulusid ja töötasusid käsitlevates vaatlustes. |
| --- | --- |

(2)

Töötasude struktuuri ja jaotumist käsitlev vaatlus 2002. vaatlusaasta kohta oli esimene määrusel (EÜ) nr 1916/2000 põhinev vaatlus. Kõnealuse vaatluse kogemus näitas vajadust parandada määruse (EÜ) nr 1916/2000 sätteid, et viia need vastavusse komisjoni 27. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1726/1999 (millega nähakse ette sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamiseks seoses tööjõukulusid käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega) (3) vastavate sätetega ning parandada andmetevahelisi iga teise aasta seoseid mitmesugustes tööjõukulusid ja töötasusid käsitlevates vaatlustes.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1916/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1916/2000 vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1916/2000 lisad asendatakse käesoleva määruse lisades esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 229, 9.9.2000, lk 3.

2

(3)  EÜT L 203, 3.8.1999, lk 28.

3

---

I LISA

MUUTUJATE LOETELU

1.   Andmed selle kohaliku üksuse kohta, kuhu valimisse võetud töötajad kuuluvad

1.1.   Kohaliku üksuse geograafiline asukoht (NUTS-1)

1.2.   Selle ettevõtte suurus, kellele kohalik üksus kuulub

1.3.   Kohaliku üksuse peamine majandustegevus (NACE Rev. 1.1.)

1.4.   Finants- ja majanduskontrolli vorm

1.5.   Kollektiivleping

1.6.   Kohaliku üksuse töötajate koguarv (valikuline)

1.7.   Kohaliku üksuse kuuluvus ettevõtte rühma (valikuline)

2.   Vaatluskuuga seotud andmed iga valimisse võetud töötaja kohta

2.1.   Sugu

2.2.   Vanus

2.3.   Amet (ISCO-88 (COM))

2.4.   Juhtiv või järelevalvega seotud ametikoht (valikuline)

2.5.   Kõrgeim omandatud haridustase (ISCED 97)

2.6.   Staaž ettevõttes

2.7.   Lepinguline tööaeg (täis- või osalise tööajaga)

2.7.1.   Täistööajaga töötaja tavatööaja osa

2.8.   Töölepingu liik

2.9.   Kodakondsus (valikuline)

3.   Andmed iga valimisse võetud töötaja tööaja kohta

3.1.   Vaatlusaastal saadud aasta brutotöötasu aluseks olevate nädalate arv

3.2.   Vaatluskuus tasustatud töötundide arv

3.2.1.   Vaatluskuu jooksul tasustatud ületundide arv

3.3.   Iga-aastase põhipuhkuse päevad

3.4.   Muud aasta jooksul töölt puudutud tasustatud päevad (valikuline)

4.   Andmed iga valimisse võetud töötaja töötasu kohta (vt ka arve allpool)

4.1.   Vaatlusaastal saadud aasta brutotöötasud

4.1.1.   Aasta jooksul makstud lisatasud ja hüvitised, mida ei maksta igal palgaperioodil

4.1.2.   Aasta jooksul makstavad loonuspalgad (valikuline)

4.2.   Vaatluskuul saadud brutotöötasud

4.2.1.   Tasud ületunnitöö eest

4.2.2.   Eritasud vahetustega töö eest

4.2.3.   Kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed ja maksud, mida tööandja maksab töötaja eest (valikuline)

4.2.3.1.   Kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (valikuline)

4.2.3.2.   Maksud (valikuline)

4.3.   Vaatluskuul saadud keskmine brutotunnitasu

5.   Laiendustegurid

5.1.   Kohaliku üksuse laiendustegur

5.2.   Töötajate laiendustegur

Liikmesriigid võivad soovi korral seoses muutuja 2.8 kategooriatega registreerida üksikasjalikumat teavet. Nad võivad ka registreerida andmeid muutuja 3.4. järgmiste osade kohta: haiguspäevade arv aasta jooksul ja aasta jooksul tööalaseks koolituseks kasutatud päevad (edastatakse Eurostatile üksnes taotluse alusel).

Töötasude struktuuri käsitleva vaatluse töötasu muutujad

Image

---

II LISA

MUUTUJATE MÄÄRATLUS

1.   Andmed selle kohaliku üksuse kohta, kuhu valimisse võetud töötajad kuuluvad

Töötasude struktuurilise statistika koostamine peab põhinema nõukogu määruses (EMÜ) nr 696/93 (1) määratletud kohalikel üksustel ja ettevõtetel ning andma teavet suuruse ja põhitegevuse järgi liigitatud kümne või enama töötajaga ettevõtete töötajate kohta. Teabe esitamine vähem kui kümne töötajaga ettevõtete töötajate kohta on vabatahtlik. Statistika hõlmab kõiki Euroopa ühenduste majandustegevuse üldise tööstusliku liigituse (edaspidi “NACE Rev. 1.1”) jaotistes C–K ja M–O määratletud tegevusalasid vähemalt kümne töötajaga ettevõttes. (2)

1.1.   Kohaliku üksuse geograafiline asukoht (NUTS-1)

Kohaliku üksuse asukohapiirkond vastavalt statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) I tasemele.

Eri NUTSi kategooriate edastamise koodid esitatakse rakendusdokumendis, mida levitab Eurostat.

1.2.   Selle ettevõtte suurus, kellele kohalik üksus kuulub.

Töötajate arvul põhinev ettevõtte suurus tuleks kindlaks määrata vastavalt järgmistele suurusjärkudele:

1–9, 10–49, 50–249, 250–499, 500–999, 1 000 või rohkem töötajat. Suurusklassi 1–9 näitamine on vabatahtlik.

Eespool loetletud suurusklasside edastamise koodid esitatakse rakendusdokumendis, mida levitab Eurostat.

1.3.   Kohaliku üksuse peamine majandustegevus (NACE Rev. 1.1)

Kohaliku üksuse majandustegevus tuleks kodeerida NACE REV 1.1 kahenumbrilisel tasemel (jaotise tasemel).

Eri NACE kategooriate edastamise koodid esitatakse rakendusdokumendis, mida levitab Eurostat.

1.4.   Ettevõtte finants- ja majanduskontrolli vorm

Käesoleva muutuja puhul eristatakse üksnes “avaliku sektori kontrolli” ja “erasektori kontrolli” kategooriaid. Esimene kategooria viitab ettevõtetele, mille suhtes riigiasutused võivad otseselt või kaudselt kasutada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või ettevõtja suhtes kehtivate eeskirjade alusel. Riigiasutuste valitsevat mõju (või kontrolli) eeldatakse, kui need asutused otseselt või kaudselt

| — | omavad enamust ettevõtte kapitalist (> 50 %), või |
| --- | --- |

—

omavad enamust ettevõtte kapitalist (> 50 %), või

| — | kontrollivad ettevõtte väljalastud aktsiatega määratud häältest enamust või võivad ametisse nimetada üle poole ettevõtte haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest. |
| --- | --- |

—

kontrollivad ettevõtte väljalastud aktsiatega määratud häältest enamust või võivad ametisse nimetada üle poole ettevõtte haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest.

Teine kategooria määratletakse samamoodi. Tasakaalustatud riiklik ja eraomand (50/50 “ühiskontroll”) esineb tegelikkuses väga harva. Seetõttu ei kodeerita selliseid juhtusid eraldi ning nende esinemise korral tuleks neid käsitleda “erakontrolli” alla kuuluvatena.

Muutuja 1.4 kahe kõnealuse kategooria edastamise koodid esitatakse rakendusdokumendis, mida levitab Eurostat.

1.5.   Kollektiivleping

Kollektiivlepingud, mis hõlmavad statistilisse üksusesse kuuluvate töötajate enamust, võivad kuuluda ühte allpool loetletud kategooriatest. Kui kollektiivlepingut ei ole olemas, siis tuleb märkida ka see. Kategooriad on järgmised:

| — | riiklik või ametiliitude vaheline leping, mis hõlmab rohkem kui ühe tööstusharu töötajaid ja millele üldjuhul kirjutavad alla üks või mitu ametiühingute konföderatsiooni ning üks või mitu riiklikku tööandjate organisatsiooni, |
| --- | --- |

—

riiklik või ametiliitude vaheline leping, mis hõlmab rohkem kui ühe tööstusharu töötajaid ja millele üldjuhul kirjutavad alla üks või mitu ametiühingute konföderatsiooni ning üks või mitu riiklikku tööandjate organisatsiooni,

| — | tööstusharu hõlmav leping, milles sätestatakse konkreetse tööstusharu või majandussektori kõigi või enamiku töötajate töötingimused, |
| --- | --- |

—

tööstusharu hõlmav leping, milles sätestatakse konkreetse tööstusharu või majandussektori kõigi või enamiku töötajate töötingimused,

| — | konkreetse piirkonna konkreetset tööstusharu käsitlev leping, |
| --- | --- |

—

konkreetse piirkonna konkreetset tööstusharu käsitlev leping,

| — | teatava ettevõtte või tööandjaga sõlmitud leping, mis hõlmab ainult ühe tööandja teenistuses olevaid töötajaid olenemata ettevõtte suurusest. Leping võib hõlmata ainult ettevõtte teatavaid kohalikke üksusi või töötajate rühmi, |
| --- | --- |

—

teatava ettevõtte või tööandjaga sõlmitud leping, mis hõlmab ainult ühe tööandja teenistuses olevaid töötajaid olenemata ettevõtte suurusest. Leping võib hõlmata ainult ettevõtte teatavaid kohalikke üksusi või töötajate rühmi,

| — | leping, mis hõlmab ainult ühe kohaliku üksuse töötajaid, |
| --- | --- |

—

leping, mis hõlmab ainult ühe kohaliku üksuse töötajaid,

| — | eespool nimetamata muud liiki leping, |
| --- | --- |

—

eespool nimetamata muud liiki leping,

| — | kollektiivleping puudub. |
| --- | --- |

—

kollektiivleping puudub.

Valida (vastus “jah”) tuleb üks eespool nimetatud kategooria, kui hõlmatud on üle 50 % kohaliku üksuse töötajatest. Samaaegselt võib õigeks osutuda mitu kategooriat.

Küsimata kohalikult üksuselt otsesõnu kollektiivlepingu liiki, võib sellelt küsida, milliseid kollektiivlepingu sätteid kohaldatakse, ja määrata ise vastuste alusel kollektiivlepingu liigi.

Eespool loetletud muutuja 1.5 kategooriate edastamise koodid esitatakse rakendusdokumendis, mida levitab Eurostat.

1.6.   Kohaliku üksuse töötajate koguarv (valikuline)

Kõnealune muutuja väljendab töötajate koguarvu (inimeste arvu) vaatluskuul (st 1. või 31. oktoobril) ning hõlmab kõiki töötajaid, sealhulgas praktikante, tasustatavaid praktikante ja üliõpilasi.

1.7.   Kohaliku üksuse kuulumine ettevõtete rühma (valikuline)

Tegemist on binaarse muutujaga (“jah”/“ei”), mis näitab, kas kohalik üksus kuulub ettevõtete rühma. Kahe nimetatud kategooria edastamiskoodid esitatakse Eurostati rakendusdokumendis.

Ettevõtete rühm on määruses (EMÜ) nr 696/93 määratletud statistiline objekt. Ettevõtete rühma tuleks käsitleda maailma tasandil. Enamikul juhtudel kuulub kohalik üksus ettevõttele, mida ei kontrolli ükski riiklik või välismaine rühm. Kohaliku üksuse võimalik kuulumine ettevõtete rühma on üldjuhul teada. Praktilise suunisena tuleks vastajaid teavitada sellest, kas nende ettevõtete raamatupidamine on täielikult ühendatud ettevõtete rühma omaga.

2.   Iga valimisse võetud töötaja individuaalsed andmed vaatluskuu kohta

Töötajad on kõik isikud, olenemata nende kodakondsusest või töötamisaja pikkusest asjaomases riigis, kellel on otsene tööleping ettevõtte või kohaliku üksusega (kohustuslikus või vabas vormis leping) ja kes saavad töötasu, olenemata nende töö laadist, töötundide arvust (täistööaeg või osaline tööaeg) ning lepingu kestusest (tähtajaline või tähtajatu). Töötaja töötasuks võib olla palk, sealhulgas lisatasud, tasud tükitöö ja vahetustega töö eest, hüvitised, honorarid, jootraha ja preemiad, komisjonitasu ja loonuspalk. Valimisse võetavad töötajad on need, kes said tegelikult vaatluskuu jooksul töötasu. Töötajad, kes vaatluskuul töötasu ei saanud, jäetakse valimist välja.

Töötajate määratlus hõlmab need era- ja avaliku sektori füüsilise ja mittefüüsilise töö tegijad ning juhtivad töötajad, kes töötavad NACE Rev. 1.1 jaotistes C–K ja M–O määratletud majandustegevusaladel vähemalt 10 töötajaga ettevõtetes. (3)

Järgmises loetelus on selgitavad näited hõlmatud töötajate kategooriate kohta:

| — | müügiesindajad, kui nad on palgalehel ja saavad lisaks komisjonitasule ka muus vormis töötasu, |
| --- | --- |

—

müügiesindajad, kui nad on palgalehel ja saavad lisaks komisjonitasule ka muus vormis töötasu,

| — | töötavad omanikud, kellele makstakse töötasu, |
| --- | --- |

—

töötavad omanikud, kellele makstakse töötasu,

| — | praktikandid, |
| --- | --- |

—

praktikandid,

| — | üliõpilased ja koolitatavad isikud (advokaadipraktikandid, õenduseriala õpilased, õppe- või teadustöö assistendid, internid jne), kellel on ametlik kohustus osaleda töötasu eest üksuse tootmisprotsessis, |
| --- | --- |

—

üliõpilased ja koolitatavad isikud (advokaadipraktikandid, õenduseriala õpilased, õppe- või teadustöö assistendid, internid jne), kellel on ametlik kohustus osaleda töötasu eest üksuse tootmisprotsessis,

| — | ajutised töötajad (nt sekretärid), kelle tööjõudu vahendavad asutused on mujal töötamise eesmärgil ja sageli ajutiseks tööle võtnud ja kellele nad maksavad töötasu, (4) |
| --- | --- |

—

ajutised töötajad (nt sekretärid), kelle tööjõudu vahendavad asutused on mujal töötamise eesmärgil ja sageli ajutiseks tööle võtnud ja kellele nad maksavad töötasu, (4)

| — | hooajalised ja juhutöölised, kui neil on kohustuslikus või vabas vormis leping ettevõtte või kohaliku üksusega ning nende töötunnid on eelnevalt kindlaks määratud, |
| --- | --- |

—

hooajalised ja juhutöölised, kui neil on kohustuslikus või vabas vormis leping ettevõtte või kohaliku üksusega ning nende töötunnid on eelnevalt kindlaks määratud,

| — | töötajad, kelle suhtes tekkisid vaatlusperioodi jooksul tööjõukulud, kuid kes ajutiselt ei töötanud haiguse või vigastuse, puhkuse või vaheaja, streigi või töösulu, õppe- või koolituspuhkuse, rasedus- ja sünnituspuhkuse või vanemapuhkuse, vähendatud majandustegevuse tõttu või töökatkestuse tõttu seoses halva ilma, mehaaniliste rikete, tooraine, kütuse või energianappusega või muu ajutise äraoleku tõttu kas töövabastusega või ilma, |
| --- | --- |

—

töötajad, kelle suhtes tekkisid vaatlusperioodi jooksul tööjõukulud, kuid kes ajutiselt ei töötanud haiguse või vigastuse, puhkuse või vaheaja, streigi või töösulu, õppe- või koolituspuhkuse, rasedus- ja sünnituspuhkuse või vanemapuhkuse, vähendatud majandustegevuse tõttu või töökatkestuse tõttu seoses halva ilma, mehaaniliste rikete, tooraine, kütuse või energianappusega või muu ajutise äraoleku tõttu kas töövabastusega või ilma,

| — | need, kes töötavad välismaal, kui aruandlusüksus maksab neile jätkuvalt töötasu, |
| --- | --- |

—

need, kes töötavad välismaal, kui aruandlusüksus maksab neile jätkuvalt töötasu,

| — | kodutöötajad, (5) sealhulgas kodustöötajad ja kaugtöötajad, kui on selgesõnaliselt kokku lepitud, et neid tasustatakse tehtud töö alusel: st tasu maksmisel võetakse aluseks tehtud töö maht teatavas tootmisprotsessis. |
| --- | --- |

—

kodutöötajad, (5) sealhulgas kodustöötajad ja kaugtöötajad, kui on selgesõnaliselt kokku lepitud, et neid tasustatakse tehtud töö alusel: st tasu maksmisel võetakse aluseks tehtud töö maht teatavas tootmisprotsessis.

Andmed ei hõlma järgmisi kategooriaid:

| — | müügiesindajad ja muud isikud, kellele makstavad tasud koosnevad ainult lepingulistest tasudest või komisjonitasudest, kes ei ole ettevõtte palgal või on füüsilisest isikust ettevõtjad, |
| --- | --- |

—

müügiesindajad ja muud isikud, kellele makstavad tasud koosnevad ainult lepingulistest tasudest või komisjonitasudest, kes ei ole ettevõtte palgal või on füüsilisest isikust ettevõtjad,

| — | omanikud, direktorid või juhid, kelle töötasu koosneb täielikult neile makstavast kasumiosast, |
| --- | --- |

—

omanikud, direktorid või juhid, kelle töötasu koosneb täielikult neile makstavast kasumiosast,

| — | palgata peretöötajad, kes ei ole (eespool määratletud) ettevõtte või kohaliku üksuse töötajad, |
| --- | --- |

—

palgata peretöötajad, kes ei ole (eespool määratletud) ettevõtte või kohaliku üksuse töötajad,

| — | füüsilisest isikust ettevõtjad, |
| --- | --- |

—

füüsilisest isikust ettevõtjad,

| — | tasustamata vabatahtlikud töötajad (nt need, kes üldjuhul töötavad selliste mittetulunduslike asutuste heaks nagu heategevusorganisatsioonid). |
| --- | --- |

—

tasustamata vabatahtlikud töötajad (nt need, kes üldjuhul töötavad selliste mittetulunduslike asutuste heaks nagu heategevusorganisatsioonid).

2.1.   Sugu

Kahe nimetatud kategooria edastamiskoodid esitatakse Eurostati rakendusdokumendis.

2.2.   Vanus

Siin märkida üksnes sünniaasta. Vanus arvutatakse siis vahena vaatlusaasta ja sünniaasta vahel.

2.3.   Amet vaatluskuul (ISCO-88 (COM))

Amet tuleb kodeerida vastavalt ameti- ja kutsealade koodide loetelu 1988. aasta versioonile (ISCO-88 (COM)) kahenumbrilisel tasemel ja võimaluse korral kolmenumbrilisel tasemel. Ameti määratlemise puhul on üldjuhul oluline töötaja ametinimetus ja tema kohustuste raames täidetavate peamiste ülesannete kirjeldus.

Praktikandid ja üliõpilased, kellega on sõlmitud tööleping, liigitatakse nende ametiülesannete järgi, mida nad praktika- või koolitusperioodil täidavad. Ka töödejuhatajad liigitatakse ameti järgi, millega seoses nad oma järelevalvekohustust täidavad.

Muutuja 2.3 kategooriate edastamiskoodid esitatakse Eurostati rakendusdokumendis.

2.4.   Juhtiv või järelevalvega seotud ametikoht (valikuline)

Kõnealune binaarne muutuja (kategooriad “jah”/“ei”) näitab, kas töötajal on juhtimis- või järelevalve ülesandeid. Sõna “juhtiv” ei ole samane sõnaga “järelevalve”, sest kõigil juhtidel ei ole muude töötajate suhtes järelevalvekohustust. Lisaks ei kuulu töötajad, kellel on järelevalvekohustus eranditult ISCO-88 (COM) põhigruppi 1 (seadusandliku koja liikmed, kõrgemad ametnikud ja juhid). Paljudel töötajatel, kes on kodeeritud gruppi 2 (asjatundjad) ja gruppi 3 (tehnikud ja samaväärsed asjatundjad) võib olla järelevalvealane vastutus. Järelevalvega seotud ametikoht võib esineda igas ISCO-88 (COM) grupis, sealhulgas füüsilise töö tegijate puhul.

Juhtivad ülesanded on seotud ettevõtte või asutuse tegevuspõhimõtete ja tegevusega seotud otsuste tegemisega, nende sõnastamise ja rakendamisega, korraldamise ja nõustamisega. Sageli hõlmavad need ülesanded järelvalvega seotut vastutust.

Järelevalvekohustusega on tegemist siis, kui isik kontrollib vähemalt ühe isiku (välja arvatud praktikandid) tööd. Sellise töötaja ametijuhendis võib ametinimetusele lisada nimetuse “töödejuhataja” või “järelevalve eest vastutav isik”.

Kahe nimetatud kategooria edastamiskoodid esitatakse Eurostati rakendusdokumendis.

2.5.   Kõrgeim omandatud haridus- või koolitusaste (ISCED 97)

Kõnealune muutuja käsitleb töötaja omandatud üld- ja kõrghariduse ning tööalase koolituse taset vastavalt ameti- ja kutsealade koodide loetelu 1997. aasta versioonile (ISCED 97). Väljend “taseme lõpetamine” tähendab tunnistuse või diplomi saamist, juhul kui see koolituse läbinutele antakse. Kui tunnistust või diplomit ei anta, tähendab väljend “läbimine” täiemahulist õppetöös osalemist.

Eristada tuleb järgmisi ISCED 97 tasemeid:

| | ISCED 0 ja 1 (kood 01): | alusharidus ja esimese taseme haridus (algharidus) |
| --- | --- | --- |

ISCED 0 ja 1 (kood 01):

alusharidus ja esimese taseme haridus (algharidus)

Kõnealuse taseme õppekavad koosnevad üldjuhul tsüklitest või projektidest, mille eesmärk on anda lastele korralik põhiharidus lugemises, kirjutamises ja matemaatikas ning elementaarsed teadmised teistes ainetes, nagu näiteks ajalugu, geograafia, loodusõpetus, ühiskonnaõpetus, kunstiõpetus ja muusikaõpetus. See tase hõlmab põhimõtteliselt kuut täisõppeaastat.

| | ISCED 2 (kood 02): | teise taseme alumise astme haridus (põhiharidus) |
| --- | --- | --- |

ISCED 2 (kood 02):

teise taseme alumise astme haridus (põhiharidus)

Selle taseme õppekavad on üldjuhul rohkem ainele orienteeritud, kasutatakse rohkem aineõpetajaid ning sageli annab samas klassis tunde mitu õpetajat vastavalt oma erialale. Sellel tasemel toimub põhioskuste täielik rakendamine.

| | ISCED 3 ja 4 (kood 03): | teise taseme ülemise astme ja teise taseme järgne kolmanda taseme eelne haridus |
| --- | --- | --- |

ISCED 3 ja 4 (kood 03):

teise taseme ülemise astme ja teise taseme järgne kolmanda taseme eelne haridus

Teise taseme ülemise astme (ISCED 3) õppekavad eeldavad üldjuhul 9 täisõppeaasta läbimist alates 1. ISCED taseme algusest või hariduse ja kutsealase või tehnilise kogemuse kombinatsiooni.

Teise taseme järgne kolmanda taseme eelne haridus (ISCED 4) hõlmab õppekavasid, mis rahvusvahelisest vaatenurgast kuuluvad teise taseme hariduse ülemise astme ja teise taseme hariduse järgse hariduse vaheetappi, kuigi riigisiseses kontekstis võiks neid selgelt liigitada kas teise taseme ülemisele astmele või teise taseme järgseteks. Nende õppekavade sisu arvestades ei saa neid pidada kolmanda haridustaseme kavadeks. Nende õppekavade tase ei ole üldjuhul kõrgem kui ISCED 3. taseme kavadel, kuid nende eesmärk on tõsta ISCED 3. taseme programmi läbinute teadmisi. Tüüpilisteks näideteks on õppekavad, mis on ette nähtud selliste õpilaste ISCED 5. taseme õpingute ettevalmistamiseks, kes on küll lõpetanud ISCED 3. taseme, kuid kelle läbitud õppekava ei võimalda neil alustada 5. taseme õpinguid; sellised kavad on nt ettevalmistuskursused kõrg- või ülikooli astujaile või lühiajalised kutseõppekavad. Andmed võivad hõlmata ka kordusõppekavasid.

| | ISCED 5B (kood 04): | kolmanda taseme hariduse alumine aste (ei anna vahetult kõrgtasemeliseks uurimistööks vajalikku kvalifikatsiooni) – tehniline |
| --- | --- | --- |

ISCED 5B (kood 04):

kolmanda taseme hariduse alumine aste (ei anna vahetult kõrgtasemeliseks uurimistööks vajalikku kvalifikatsiooni) – tehniline

Võrreldes 5A tasemega on need õppekavad praktilise suunitlusega/erialased ning ette nähtud peamiselt selleks, et osalejad omandaksid praktilised oskused ja oskusteabe, mida on vaja töötamiseks teataval ametikohal või -alal või ametirühmas, ning üldjuhul annab nende lõpetamine konkurentsivõimelise kvalifikatsiooni tööturul.

| | ISCED 5A (kood 05): | kolmanda taseme hariduse alumine aste (ei anna vahetult kõrgtasemeliseks uurimistööks vajalikku kvalifikatsiooni) – üldine |
| --- | --- | --- |

ISCED 5A (kood 05):

kolmanda taseme hariduse alumine aste (ei anna vahetult kõrgtasemeliseks uurimistööks vajalikku kvalifikatsiooni) – üldine

Sellele tasemele kuuluvad kolmanda taseme õppekavad, mis on haridussisu poolest kõrgemal tasemel kui ISCED 3. ja 4. taseme kavad. Need õppekavad eeldavad üldjuhul ISCED 3. taseme lõpetamist või siis samaväärset kvalifikatsiooni ISCED 4. tasemel. Nende õppekavade läbimine ei anna kõrgtasemeliseks uurimistööks vajalikku kvalifikatsiooni. Nende õppekavade kogukestus peab olema vähemalt kaks aastat. 5A taseme õppekavad on üldjuhul teoreetilise ülesehitusega ja ette nähtud selleks, et anda osalejatele kõrgtasemelise uurimistöö programmide ja kõrgeid kutseoskusi nõudvate ametikohtade jaoks vajalik kvalifikatsioon.

| | ISCED 6 (kood 06): | kolmanda taseme hariduse teine aste (annab kõrgtasemeliseks uurimistööks vajaliku kvalifikatsiooni) |
| --- | --- | --- |

ISCED 6 (kood 06):

kolmanda taseme hariduse teine aste (annab kõrgtasemeliseks uurimistööks vajaliku kvalifikatsiooni)

See tase hõlmab kolmanda taseme õppekavasid, mis annavad kõrgtasemeliseks uurimistööks vajaliku kvalifikatsiooni. Seega keskenduvad need õppekavad kõrgtasemelistele õpingutele ja iseseisvale uurimistööle ning ei piirdu ainult kursuste kuulamisega. Üldjuhul nõutakse avaldamiseks vajalikele nõuetele vastava uurimistöö või väitekirja esitamist, mis on koostatud iseseisva uurimistööna ja mis annab märkimisväärse panuse teadmistesse.

Eespool loetletud muutuja 2.5 kategooriate edastamise koodid on esitatud Eurostati rakendusdokumendis.

2.6.   Staaž ettevõttes

Staaži kogupikkus ettevõttes vaatluskuul peaks põhinema staaži täitunud aastate arvul. Piiritlevaks kuupäevaks sobib mis tahes aeg vaatluskuu jooksul (nt 1. või 31. oktoober). Staaži kogupikkus on seotud ajavahemiku algusega, kui töötaja asus tööle ettevõttes, mille puhul võib tegemist olla teise kohaliku üksusega. Tööstaaži katkestusi ei arvata maha. Kui ettevõtted on ühinenud või omandisuhted on muutunud, tuleb tööstaaž märkida ettevõtte arvutuste kohaselt.

Muutuja 2.6 suurusklassid ja klasside edastamise koodid on esitatud Eurostati rakendusdokumendis.

2.7.   Lepinguline tööaeg (täis- või osalise tööajaga)

Täistööajaga töötajad on töötajad, kelle regulaarne tööaeg kattub kollektiivlepingus ettenähtud või kohaliku üksuse tavapärase tööajaga, seda isegi juhul, kui nende tööleping kestab alla aasta. Osalise tööajaga töötajad on töötajad, kelle tööaeg on lühem täistööajaga töötajate regulaarsest tööajast.

Muutuja 2.7 kahe kategooria edastamise koodid on esitatud Eurostati rakendusdokumendis.

2.7.1.   Täistööajaga töötaja tavatööaja osa

Täistööajaga töötaja puhul on see osa 100 %. Osalise tööajaga töötajate töötunnid tuleks esitada protsendina kohaliku üksuse (täistööajaga töötajate) tavapärastest töötundidest (töö puhul, mis on samaväärne osalise tööajaga töötaja tööga).

2.8.   Töölepingu liik

Esitada järgmine töölepingu liiki käsitlev teave:

| — | määramata tähtajaga tööleping, |
| --- | --- |

—

määramata tähtajaga tööleping,

| — | ajutine/tähtajaline tööleping (v.a praktikandid, k.a koolitatavad isikud ja üliõpilased, kes saavad tasu), |
| --- | --- |

—

ajutine/tähtajaline tööleping (v.a praktikandid, k.a koolitatavad isikud ja üliõpilased, kes saavad tasu),

| — | praktika käigus toimuva väljaõppe leping. |
| --- | --- |

—

praktika käigus toimuva väljaõppe leping.

Määramata tähtajaga tööleping on tööandja ja töövõtja vaheline leping, mille tegelikku kestust ei ole eelnevalt kokku lepitud.

Töölepingut käsitatakse ajutise või tähtajalisena juhul, kui tööandja ja töövõtja on teadlikult otsustanud siduda lepingu kestuse teatavate tingimustega, nagu näiteks töö täitmise kindel ajakava, konkreetse tööülesande täitmine või asendatava töötaja tööle naasmine. Praktikandid ja üliõpilased, kes saavad töötasu, kuuluvad kõnealusesse kategooriasse.

Praktikalepingud on konkreetsed tööandja ja praktikandi vahelised tähtajalised lepingud. Selliste lepingute eesmärk on võimaldada praktikandil omandada teataval erialal praktilisi kogemusi.

Muutuja 2.8 kolme kategooria edastamise koodid on esitatud Eurostati rakendusdokumendis.

2.9.   Kodakondsus (valikuline)

Kodakondsus tähendab iga isiku seaduslikku kodakondsust ning kodanik on isik, kes on omandanud kodakondsuse sünnijärgselt või naturalisatsiooni korras kas avalduse või valiku alusel, abielludes või mõnel muul viisil.

Valida üks järgmistest:

| — | kodakondsusega elanik, |
| --- | --- |

—

kodakondsusega elanik,

| — | muu riigi kodakondsusega elanik, |
| --- | --- |

—

muu riigi kodakondsusega elanik,

| — | püsireisija teisest riigist. |
| --- | --- |

—

püsireisija teisest riigist.

Muutuja 2.9 kolme kategooria edastamise koodid on esitatud Eurostati rakendusdokumendis.

3.   Andmed iga valimisse võetud töötaja tööaja kohta

Järgmiseid ajaga seotud muutujaid kasutatakse tasustatud töötundide arvutamiseks. Viimatinimetatud määratletakse järgmisel viisil:

| — | vaatlusperioodi jooksul tasustatud normaaltööaeg ja ületunnitöö, |
| --- | --- |

—

vaatlusperioodi jooksul tasustatud normaaltööaeg ja ületunnitöö,

| — | töötunnid, mille eest töötajale maksti vähendatud tasu, isegi juhul, kui vahe on kaetud sotsiaalkindlustusfondi vahenditest, |
| --- | --- |

—

töötunnid, mille eest töötajale maksti vähendatud tasu, isegi juhul, kui vahe on kaetud sotsiaalkindlustusfondi vahenditest,

| — | vaatlusperioodil tasustatud töötunnid, mille ajal ei ole tööd tehtud (põhipuhkus, puudumine haiguse tõttu, riigipühad ja muu tasustatud aeg, sealhulgas puudumine tervisekontrolli, sünnituse, abielu sõlmimise, matuste, kolimise jne tõttu). |
| --- | --- |

—

vaatlusperioodil tasustatud töötunnid, mille ajal ei ole tööd tehtud (põhipuhkus, puudumine haiguse tõttu, riigipühad ja muu tasustatud aeg, sealhulgas puudumine tervisekontrolli, sünnituse, abielu sõlmimise, matuste, kolimise jne tõttu).

3.1.   Vaatlusaastal saadud aasta brutotöötasude aluseks olevate nädalate arv

Muutuja 3.1 viitab töötaja tegelikult tasustatud tööajale aasta jooksul ja peaks vastama tegelikule aasta brutotöötasule (muutuja 4.1). Seda kasutatakse tegeliku aasta brutotöötasu, aasta lisatasude ja hüvitiste laiendamiseks, kui töötaja on töötanud vähem kui aasta st vähem kui 52 nädalat.

Osalise tööajaga töötajaid tuleb käsitleda nagu täisajaga töötajaid, vaatamata tööajale. Kui osalise tööajaga töötajale on makstud töötasu terve aasta eest, märkida “52” nädalat. Kui osalise tööajaga töötajale on makstud töötasu kuue kuu eest, märkida “26” nädalat.

3.2.   Vaatluskuul tegelikult tasustatud töötundide arv

Siin tuleb esitada vaatluskuu jooksul tegelikult tasustatud tundide arv ning mitte normtöökuu tundide arv. Tegelikult tasustatud töötunnid hõlmavad töötatud normaaltööaega ja ületunnitööd, mille eest tööandja on vaatluskuul töötasu maksnud. Töötamata töötunnid, mis on siiski tasustatud loetakse “tasustatud tundideks” (nt põhipuhkus, riigipühad, hüvitatud haiguspäevad, tasustatud kutseõpe, tasustatud eripuhkus jne).

Muutuja 3.2 peaks olema kooskõlas vaatluskuu brutotöötasuga (muutuja 4.2). See tähendab, et ei arvestata tunde, mille puhul tööandja on maksnud puudutud aja eest vähendatud tasu.

Kui töötaja tasustatud tunde mõjutab tasustamata puudumine, tuleb neid terve kuu tasustatud tundida saamiseks kohandada. Kui näiteks on töötaja puhul teada vaatluskuus 20 %ne tasustamata puudumine, korrutatakse muutuja 3.2 parandusteguriga 1,25.

3.2.1.   Vaatluskuul tasustatud ületundide arv

Ületunnid hõlmavad töötunde, mis lisanduvad tavalise või tavapärase töökuu töötundide arvule. Näiteks kui 4 töötunni eest makstakse 1,5 normaalmäära, siis märgitakse töötundide arvuks 6 asemel 4. Muutuja hõlmab ainult neid ületunde, mille eest makstakse punktis 4.2.1 nimetatud ületunnitöö eest ettenähtud lisatasu. Seega peab muutuja 3.2.1 olema kooskõlas vaatluskuul ületunnitöö eest makstud tasuga (muutuja 4.2.1). Ületundideks ei loeta palgata tööperioodide ja reisimise tõttu töölt puudutud aega.

Muutaja 3.2 kohandamine tähendab, et brutosumma arvutatakse ka muutuja 3.2.1 kohta, mis on muutuja 3.2 koostisosa. Kui näiteks töötaja puhul on teada vaatluskuul 20 %ne tasustamata puudumine, korrutatakse muutuja 3.2.1 parandusteguriga 1,25.

3.3.   Aasta põhipuhkuse päevad

Muutuja hõlmab töötaja aasta tasulist põhipuhkust, välja arvatud haiguspäevad ja riigipühad, väljendatuna päevades. See hõlmab tasuliste normaalpuhkusepäevade koguarvu aastas, sealhulgas puhkusepäevad, mida antakse seoses vanuse, eriülesannete täitmise või teenistusaastatega jne.

On kokku lepitud, et paljudel tööandjatel ei ole võimalik nimetada töötaja aasta jooksul võetud puhkusepäevade arvu. Seepärast hõlmab muutuja 3.3 õigust saada põhipuhkust, mis kajastab tegelikult võetud põhipuhkuse päevades.

Puhkuseks ei loeta:

| — | haiguspäevi, |
| --- | --- |

—

haiguspäevi,

| — | koolituspäevi, |
| --- | --- |

—

koolituspäevi,

| — | isiklikel põhjustel võimaldatud tasustatud eripuhkust, |
| --- | --- |

—

isiklikel põhjustel võimaldatud tasustatud eripuhkust,

| — | tööaja lühendamist käsitlevate lepingute alusel lisaks antud töövaba aega. |
| --- | --- |

—

tööaja lühendamist käsitlevate lepingute alusel lisaks antud töövaba aega.

Võrdluseks vastab puhkusenädal viiele päevale. Ei hõlmata laupäevi ja pühapäevi. Näiteks kui täistööajaga töötajal on tavaliselt õigus saada viis nädalat põhipuhkust, vastab see 25 päevale.

Seevastu viienädalase puhkuse õigus osalise tööajaga töötajale, kes töötab 60 % ulatuses täistööajast (muutuja 2.7.1), tähendab õigust vaid 15 “täis”puhkusepäevale.

3.4.   Muud aasta jooksul töölt puudutud tasustatud päevad (valikuline)

Seda muutujat väljendatakse päevadena. See hõlmab näiteks:

| — | aasta jooksul tegelikult võetud tasustatud haiguspäevade koguarvu, |
| --- | --- |

—

aasta jooksul tegelikult võetud tasustatud haiguspäevade koguarvu,

| — | isiklikel põhjustel võimaldatud tasustatud eripuhkus, |
| --- | --- |

—

isiklikel põhjustel võimaldatud tasustatud eripuhkus,

| — | riigipühi. |
| --- | --- |

—

riigipühi.

See ei hõlma tasustatud päevi, mida käsitletakse tegelikult töötatud päevadega samaväärsetena, näiteks töötaja aasta jooksul kutseõppeks kulutatud päevi.

4.   Andmed iga valimisse võetud töötaja töötasu kohta

Töötajad, keda järgmiste muutujatega aasta-, kuu- ja tunnitöötasu kohta hõlmatakse, on need, kes said vaatluskuul tegelikult töötasu. Töötajad, kes vaatluskuul töötasu ei saanud, tuleb välja jätta.

Kui töötaja vaatluskuu brutotöötasu (muutuja 4.2) mõjutab tasustamata puudumine (haiguse, rasedus- või sünnituspuhkuse, õppepuhkuse jne tõttu) ja seda ei ole võimalik vastavalt kohandada, et hinnata asjakohaselt töötaja terve kuu töötasu, siis tuleks see töötaja samuti välja jätta.

Töötajate laiendustegur (muutuja 5.2) peaks olema rangelt seotud nende valimisse võetud töötajatega, kelle kohta on võimalik esitada usaldusväärne kuu brutotöötasu hinnang.

4.1.   Vaatlusaastal saadud aastased brutotöötasud

Brutotöötasu hõlmab vaatlusaastal sularahas makstud palka ja loonuspalka, millest ei ole maha arvatud palgatöötaja makstavaid ja tööandja poolt kinnipeetavaid makse ja sotsiaalkindlustusmakseid.

Peamine erinevus aasta ja kuu töötasu vahel on see, et aasta töötasu ei ole üksnes töötajale makstud otsese töötasu, preemiate ja toetuste summa. Aasta töötasu on tavaliselt suurem kui “kuu normpaketi” 12ga korrutamisel saadud arv.

Kuu “normpakett” hõlmab neid preemiaid ja toetusi, mida makstakse igal palgaperioodil, isegi kui nende “korrapäraste” preemiate ja toetuste suurus on erinev, kuid ei hõlma neid preemiaid ja toetusi, mida ei maksta igal palgaperioodil. Lisaks ei hõlma kuu töötasu loonustasu. Siiski hõlmab aasta töötasu kõik “normivälised tasud”, st tasud, mida ei maksta igal palgaperioodil (muutuja 4.1.1), ja loonustasud (muutuja 4.1.2).

Muutuja 4.1 andmed tuleb esitada kõigi töötajate kohta, kelle kuu brutotöötasu (muutuja 4.2) on võimalik esitada, st muutuja 4.1 andmeid ei esitata töötajate kohta, kelle kuu hinnangulist brutotöötasu ei ole võimalik kindlaks määrata. Need töötajad jäetakse valimist välja.

Töötaja töötasu ei pea alati hõlmama tervet aastat. Mõnede töötajate puhul on aasta jooksul olnud tegemist tasustamata eemalolekuga või ettevõttesse tööle asumise või sealt lahkumisega. Esitada tuleb vaatlusaasta tegelik brutotöötasu. Kui muutuja 3.1 (aasta töötasule vastav nädalate arv) puhul märgitakse vähem kui 52 nädalat, kasutatakse muutujat 3.1 muutuja 4.1 ja selle komponentide laiendamiseks.

4.1.1.   Aastapreemiad ja -toetused, mida ei maksta igal palgaperioodil

See muutuja hõlmab tasusid, mida ei maksta igal palgaperioodil, näiteks:

| — | 13. või 14. kuupalk, |
| --- | --- |

—

13. või 14. kuupalk,

| — | puhkusetoetused, |
| --- | --- |

—

puhkusetoetused,

| — | äriühingu kvartali- või aastapreemiad, |
| --- | --- |

—

äriühingu kvartali- või aastapreemiad,

| — | eelnevalt seatud eesmärkidega seotud tootlikkuspreemiad, tunnustuspreemiad, värbamisstiimulid, |
| --- | --- |

—

eelnevalt seatud eesmärkidega seotud tootlikkuspreemiad, tunnustuspreemiad, värbamisstiimulid,

| — | lahkumis- või pensionipreemiad, |
| --- | --- |

—

lahkumis- või pensionipreemiad,

| — | tagasiulatuvad võlgnevused. |
| --- | --- |

—

tagasiulatuvad võlgnevused.

4.1.2.   Aasta loonustasud (valikuline)

Kõnealune muutuja hõlmab kõigi nende kaupade ja teenuste hinnangulist väärtust, mida ettevõtte või kohaliku üksuse kaudu on vaatlusaasta jooksul töötajatele võimaldatud. See hõlmab äriühingu tooteid, tööandja eluruume, ametiautosid, aktsiaoptsioone ja aktsiaostukavasid. Kui on olemas teave palga ja loonuspalga suhtes rakendatava üksikisiku tulumaksu kohta, võib seda kasutada asendajana.

Kui muutuja 3.1 puhul märgitakse vähem kui 52 nädalat, ei kohandata muutujat 4.1.2.

4.2.   Vaatluskuu brutotöötasu

Kõnealune muutuja hõlmab vaatluskuul sularahas makstud töötasu, millest ei ole maha arvatud palgatöötaja makstavaid ja tööandja poolt kinnipeetavaid makse ja sotsiaalkindlustusmakseid. Muutuja 4.2 peab olema kooskõlas vaatluskuu jooksul tasustatud tundidega (muutuja 3.2).

Muutuja hõlmab järgmist:

| — | kõik tasud, mis on seotud kõnealuse ajavahemikuga (isegi kui neid ei maksta vastaval kuul), sealhulgas tasu ületunnitöö eest, lisatasu vahetustega töö eest, preemiad, komisjonitasud jne, |
| --- | --- |

—

kõik tasud, mis on seotud kõnealuse ajavahemikuga (isegi kui neid ei maksta vastaval kuul), sealhulgas tasu ületunnitöö eest, lisatasu vahetustega töö eest, preemiad, komisjonitasud jne,

| — | tasu ületunnitöö eest, hüvitised rühmatöö, öötöö ja nädalavahetusel töötamise eest, komisjonitasud jne, |
| --- | --- |

—

tasu ületunnitöö eest, hüvitised rühmatöö, öötöö ja nädalavahetusel töötamise eest, komisjonitasud jne,

| — | igal palgaperioodil korrapäraselt makstavad preemiad ja hüvitised, ka siis, kui nende summa on igal kuul erinev, |
| --- | --- |

—

igal palgaperioodil korrapäraselt makstavad preemiad ja hüvitised, ka siis, kui nende summa on igal kuul erinev,

| — | täielikult tööandja makstavad tasud töölt puudutud aja ja tööseisakute eest, |
| --- | --- |

—

täielikult tööandja makstavad tasud töölt puudutud aja ja tööseisakute eest,

| — | peretoetused ja muud sularahas makstavad lisatasud, mis on kollektiivlepingu või vabatahtliku kokkuleppe alusel kindlaks määratud, |
| --- | --- |

—

peretoetused ja muud sularahas makstavad lisatasud, mis on kollektiivlepingu või vabatahtliku kokkuleppe alusel kindlaks määratud,

| — | töötajate säästukavadesse tehtavad maksed. |
| --- | --- |

—

töötajate säästukavadesse tehtavad maksed.

Muutuja ei hõlma järgmist:

| — | kõnealusel ajavahemikul makstud tasud, mis on seotud teiste ajavahemikega, nagu võlgnevused, ettemaksed või puhkuse või haiguspäevade tasu väljaspool kõnealust ajavahemikku, |
| --- | --- |

—

kõnealusel ajavahemikul makstud tasud, mis on seotud teiste ajavahemikega, nagu võlgnevused, ettemaksed või puhkuse või haiguspäevade tasu väljaspool kõnealust ajavahemikku,

| — | perioodilised preemiad ja lisatasud, mida ei maksta korrapäraselt igal palgapäeval, |
| --- | --- |

—

perioodilised preemiad ja lisatasud, mida ei maksta korrapäraselt igal palgapäeval,

| — | tööandja makstavad vähendatud tasud töölt puudutud aja eest, |
| --- | --- |

—

tööandja makstavad vähendatud tasud töölt puudutud aja eest,

| — | kohustuslikud peretoetused, |
| --- | --- |

—

kohustuslikud peretoetused,

| — | tööriiete või -vahendite eest makstavad hüvitised, |
| --- | --- |

—

tööriiete või -vahendite eest makstavad hüvitised,

| — | hüvitised või maksed sõidu- või elamiskulude katteks või muude tööandja äritegevusega seotud kulude katteks, |
| --- | --- |

—

hüvitised või maksed sõidu- või elamiskulude katteks või muude tööandja äritegevusega seotud kulude katteks,

| — | loonustasud. |
| --- | --- |

—

loonustasud.

Kui töötaja kuu brutotöötasu mõjutab tasustamata puudumine (haiguse, rasedus- või sünnituspuhkuse, õppepuhkuse jne tõttu või lihtsalt ettevõttes tööle asumise või sealt lahkumise tõttu vaatluskuu jooksul), tuleb töötasu vastavalt kohandada, et esitada töötaja hinnanguline töötasu terve kuu kohta. Kui ei ole võimalik kohandada töötaja kuu töötasu nõnda, et hinnanguline arv vastaks terve kuu töötasule, tuleb töötaja valimist välja arvata.

4.2.1.   Tasu ületunnitöö eest

Ületunnitöö eest makstud tasu. Muutuja peaks hõlmama kogusummat, mitte ainult tavapärasele tunnitasule lisanduvat lisatasumäära. Muutuja 4.2.1 peab olema kooskõlas muutujaga 3.2.1 (tasustatud ületundide arv vaatluskuul).

4.2.2.   Eritasud vahetustega töö eest

See muutuja hõlmab erilisatasu vahetustega, ööajal või nädalavahetustel töötamise eest juhul, kui neid ei käsitleta ületunnitööna. Hõlmata tuleb lisatasu või täiendava lisatasu summa, mitte sellise vahetustega töö eest tasutav kogusumma.

4.2.3.   Tööandja poolt töötaja eest makstavad kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed ja maksud (valikuline)

Kõnealune muutuja hõlmab vaatluskuul tööandja poolt töötaja eest riigiasutustele makstavate kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksete ja maksude kogusumma. Kõnealune teave on vajalik, et saada töötaja kuu netotöötasu (vt arvu “Töötasu muutujad” I lisa lõpus).

Kui töötaja kuu töötasu mõjutab tasustamata puudumine, tuleb kohandada muutujat 4.2.3 (koos selle allkomponentidega 4.2.3.1 ja 4.2.3.2), et saada hinnangulised mahaarvamised terve kuu kohta.

4.2.3.1.   Kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (valikuline)

Muutuja hõlmab töötaja seaduslikke või kollektiivlepingus sätestatud sotsiaalkindlustusmakseid, mille peab kinni tööandja.

4.2.3.2.   Maksud (valikuline)

Muutuja hõlmab kõiki töötaja töötasudelt makstavaid makse, mille tööandja vaatluskuu eest kinni peab ja töövõtja eest maksuhaldurile maksab.

4.3.   Vaatluskuul saadud keskmine brutotunnitasu

Esitatav arv on keskmine brutotöötasu tunni kohta, mis makstakse töötajale vaatluskuul. Kõnealune arv peab olema kooskõlas keskmise brutotunnitasuga, mis on tuletatud vaatluskuu brutotöötasust (muutuja 4.2), jagatuna sama ajavahemiku jooksul tasustatud töötundide (muutuja 3.2) arvuga.

5.   Laiendustegurid

Andmete kogumine töötasude struktuuri käsitleva vaatluse jaoks toimub tavaliselt kaheetapilise valimikujunduse järgi. Sel juhul jagatakse kohalike üksuste populatsioon mittekattuvateks alapopulatsioonideks (kihid) ja kohalike üksuste valim moodustatakse iga kihi põhjal. Pärast seda moodustatakse igast kohalikust üksusest töötajate valim.

Laiendustegur 5.1 on vajalik, et teha valimisse kuuluvate kohalike üksuste kohta kogutud andmete põhjal järeldused asjaomase kihi kõigi kohalike üksuste populatsiooni kohta. Samamoodi võimaldab laiendustegur 5.2 teha järeldused populatsiooni kuuluvate töötajate andmete põhjal ühe kihi kõigi töötajate populatsiooni kohta.

Juhul, kui otsustatakse, et konkreetse ettevõtte või konkreetse töötaja mikroandmed tuleks tagasi võtta (mingil põhjusel) või need ei ole kättesaadavad, siis tuleks üldjuhul laiendustegurid uuesti arvutada, kasutades asjakohaseid meetodeid, nagu kalibreerimine, et kohandada vastavalt kohalike üksuste ja töötajate esialgset osakaalu.

5.1.   Kohaliku üksuse laiendustegur

Kohaliku üksuse laiendustegur 5.1 arvutatakse iga valimikihi puhul. See näitab kohalike üksuste arvu kihis, mida esindab iga valimisse võetud kohalik üksus. Seepärast on muutuja 5.1 (vähemalt enne, kui kohaldatakse meetodeid, millega määratakse uuesti kohalike üksuste osakaal) tegur, millega tuleb korrutada valimisse kuuluvate kohalike üksuste arv, et saada hinnanguid asjaomase kihi kõigi kohalike üksuste populatsiooni kohta.

Kui otsustatakse, et kohalik üksus tuleks valimist välja jätta (mittevastamise, katvusvea, järelstratifitseerimise tõttu), tuleb väljajäetud kohalike üksuste arvessevõtmiseks arvutada laiendustegur 5.1 uuesti.

5.2.   Töötajate laiendustegur

Töötajate laiendustegur arvutatakse iga valimisse kuuluva kohaliku üksuse kohta. Seepärast on muutuja 5.2 (vähemalt enne, kui kohaldatakse meetodeid, millega määratakse uuesti töötajate esialgne osakaal) tegur, millega tuleb korrutada valimisse kuuluvate töötajate arv, et saada hinnang asjaomase kihi populatsiooni kohta.

On oluline, et töötajate arv kohaliku üksuse põhjal moodustatud valimis kattuks nende töötajate arvuga, kes on saanud vaatluskuul terve kuu töötasu. Kui on tarvis välja jätta mõned valimisse kuuluvad töötajad, kelle puhul on tegemist tasustamata äraoleku(te)ga vaatluskuul, tuleks esitatud laiendustegur 5.2 uuesti arvutada, et võtta arvesse väljajäetud töötajaid.

---

(1)  EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(2)  NACE Rev. 1.1 jao L hõlmamine on vabatahtlik. Vähem kui 10 töötajaga ettevõtete töötajate hõlmamine on samuti vabatahtlik.

(3)  NACE Rev.1.1 jaotise L hõlmamine on vabatahtlik. Vähem kui 10 töötajaga ettevõtete hõlmamine on samuti vabatahtlik.

(4)  Topeltarvestuse vältimiseks tuleks tööjõudu vahendava asutuse palgatud isikute töötunnid kanda tööjõudu vahendava asutuse NACE kategooriasse (NACE Rev.1.1, 74.50) ja mitte selle ettevõtte NACE kategooriasse, kus nad tegelikult töötavad.

(5)  Kodutöötaja on isik, kes on nõus teatava ettevõtte heaks töötama või teatavale ettevõttele temaga eelnevalt sõlmitud kokkuleppe või lepingu alusel teatavaid kaupu tarnima või teenuseid osutama, kuid kelle töökoht ei asu selles ettevõttes (Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem (ESA 95): 11.13.g).

---

III LISA

TULEMUSTE EDASTAMINE

Iga kohaliku üksuse ja iga töötaja üksikandmed tuleb esitada kahte tüüpi mikroandmekirjetena:

| A | : | kirjed kohalike üksuste kohta |
| --- | --- | --- |
| B | : | kirjed töötajate kohta. |

A

:

kirjed kohalike üksuste kohta

B

:

kirjed töötajate kohta.

Töötajaid käsitlevad kirjed peavad olema seotud kohalikku üksust käsitlevate kirjetega võtme abil, mis ei avalikusta ettevõtte nime. See võib olla vabalt valitud number või olemasolev võti, eeldusel, et kohaliku üksuse ja töötaja kirjete puhul kasutatakse sama võtit. Lisaks tuleb töötajate kergeks identifitseerimiseks esitada iga töötaja kohta võti, mis ei võimalda isikut tuvastada.

Muutujad

Kirjete A ja B kõik ühikud tuleb terviklikult täita. Kanded tuleb teha iga ühiku kohta, sealhulgas vabatahtlike muutujate kohta (vt allpool). Tühjaksjätmist ei aktsepteerita.

Kohustuslikud muutujad

Kõigi kohustuslike muutujate puhul tuleb esitada täielik teave kõigi mikroandmete kirjete kohta. Vastasel juhul ei ole esitatud laiendustegurid kõigi muutujate jaoks sobivad.

Vabatahtlikud muutujad

Need tuleb rangelt kodeerida vastavalt järgmistele eeskirjadele.

| | Kui vabatahtliku muutuja puhul on teave kättesaadav, eelistatakse andmete esitamist (nagu kohustuslike muutujate puhul) kõigi vaatlusüksuste või töötajate kohta. |
| --- | --- |

Kui vabatahtliku muutuja puhul on teave kättesaadav, eelistatakse andmete esitamist (nagu kohustuslike muutujate puhul) kõigi vaatlusüksuste või töötajate kohta.

| | Kui vabatahtliku muutuja puhul ei ole teave kättesaadav, tuleks sisestada tähtnumbriliste muutujate puhul “OPT” ja numbriliste muutujate puhul “99999999” (“üheksate” arv vastab välja pikkusele). |
| --- | --- |

Kui vabatahtliku muutuja puhul ei ole teave kättesaadav, tuleks sisestada tähtnumbriliste muutujate puhul “OPT” ja numbriliste muutujate puhul “99999999” (“üheksate” arv vastab välja pikkusele).

Nullväärtused

“0”: seda tuleks kasutada üksnes nende muutujate puhul, kus nullväärtus võib vahel tõepoolest esineda (nt kui töötajal ei esine vaatluskuus ületunde).

Töötasude struktuuri käsitleva vaatluse muutujate kategooriad

I lisas loetletud töötasude struktuuri käsitleva vaatluse muutujad on kas kvalitatiivsed või koguselised muutujad. Enamik kohaliku üksuse või töötaja üksikandmetega seotud muutujaid on kvalitatiivsed muutujad. Töötasude struktuuri käsitleva vaatluse muutujad on seotud piiratud arvu kategooriatega.

Töötasude struktuuri käsitleva vaatluse koguselised muutujad on kas arvmuutujad (töötajate arv, tundide arv, päevad või nädalad) või töötasuga seotud muutujad.

Töötasude struktuuri käsitleva vaatluse kvalitatiivsete muutujate kategooriad ning töötasude struktuuri käsitleva vaatluse koguseliste muutujate kategooriad esitatakse Eurostati rakendusdokumendis.

A ja B kirjete sisu

Muutujate sisu ja järjestus kirjetes A ja B ning kasutatavad koodid täpsustatakse eraldi dokumentides.

Kirjes peab olema iga muutuja jaoks üks andmeväli. Numbrilised muutujad esitatakse absoluutarvudes, see tähendab, et arvud esitatakse täisarvudena (mitte kümnendites ega kümnetes, sadades, tuhandetes, miljonites jne). Siiski, kuna vajatakse täpsust, tuleb muutujate 4.3, 5.1 ja 5.2 väärtused arvutada kahe kümnendkoha täpsusega.

Üks numbriline muutuja on teistsugune. See on “täistööajaga töötaja tavatööaja osa” (muutuja 2.7.1), mis tuleb esitada protsendina ja arvutada kahe kümnendkoha täpsusega, nt 43,27.

Kui numbrilised muutujad on seotud rahaliste väärtustega (nt tunni, kuu, aasta töötasu ning preemiate, maksude, sotsiaalkindlustusmaksete ja loonustasudega), tuleb need esitada asjaomase
  riigi rahaühikutes
  .

Andmete edastamine

Liikmesriigid saadavad komisjonile (Eurostatile) käesoleva määrusega nõutavad andmed ja metaandmed elektroonilisel kujul vastavalt komisjoni (Eurostati) valitud andmevahetusstandardile. Eurostat teeb kättesaadavaks heakskiidetud standardeid käsitlevad üksikasjalikud dokumendid ja esitab juhised selle kohta, kuidas rakendada kõnealuseid standardeid vastavalt käesoleva määruse nõuetele.

---

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/47

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1739/2005,

21. oktoober 2005,

milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded tsirkuseloomade liikumiseks liikmesriikide vahel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A lisa 1 punktis osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid), (1) eriti selle artiklit 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivile 92/65/EMÜ on asjakohane kehtestada loomatervishoiu erinõuded tsirkuseloomade liikumisel erandina kõnealuse direktiivi II peatükis sätestatud loomade vedude üldreeglitest. Käesolevas määruses ettenähtud meetmeid tuleks kohaldada rändnäitustele, laatadele või loomade etteastetele, kuid mitte direktiivi 92/65/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud püsivates tegevuskohtades. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivile 92/65/EMÜ on asjakohane kehtestada loomatervishoiu erinõuded tsirkuseloomade liikumisel erandina kõnealuse direktiivi II peatükis sätestatud loomade vedude üldreeglitest. Käesolevas määruses ettenähtud meetmeid tuleks kohaldada rändnäitustele, laatadele või loomade etteastetele, kuid mitte direktiivi 92/65/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud püsivates tegevuskohtades.

| (2) | Pädevatel asutustel on loomatervishoiu eesmärgil vaja omada teatavat teavet loomadega seotud tsirkuste ja laatade kohta, eelkõige liikmesriikidevaheliste vedude puhul. Seepärast on asjakohane nõuda selliste tsirkuste ja laatade registreerimist liikmesriigis ja nende reisimarsruutide protokollimist. |
| --- | --- |

(2)

Pädevatel asutustel on loomatervishoiu eesmärgil vaja omada teatavat teavet loomadega seotud tsirkuste ja laatade kohta, eelkõige liikmesriikidevaheliste vedude puhul. Seepärast on asjakohane nõuda selliste tsirkuste ja laatade registreerimist liikmesriigis ja nende reisimarsruutide protokollimist.

| (3) | Tsirkused ja laadad esinevad sageli väljaspool oma päritoluliikmesriiki. Seepärast peaks neil olema võimalik registreeruda selles liikmesriigis, kus on nende tavaline tegevuskoht või kus nad asuvad, isegi kui see ei ole nende päritoluriik. |
| --- | --- |

(3)

Tsirkused ja laadad esinevad sageli väljaspool oma päritoluliikmesriiki. Seepärast peaks neil olema võimalik registreeruda selles liikmesriigis, kus on nende tavaline tegevuskoht või kus nad asuvad, isegi kui see ei ole nende päritoluriik.

| (4) | Loomade etteaste hõlmab avaliku näituse või meelelahutuse peaeesmärgil ühte looma või piiratud arvu loomi ning neid võib sõltumatult hallata või omada. Loomade etteasted võivad toimuda väljaspool oma päritoluliikmesriiki, näiteks tsirkuse filiaali moodustamisel või töötades individuaalselt niisugustel tegevusaladel nagu meelelahutus või filmimine. Seepärast on asjakohane kohaldada käesolevat määrust ka loomade etteastetele. |
| --- | --- |

(4)

Loomade etteaste hõlmab avaliku näituse või meelelahutuse peaeesmärgil ühte looma või piiratud arvu loomi ning neid võib sõltumatult hallata või omada. Loomade etteasted võivad toimuda väljaspool oma päritoluliikmesriiki, näiteks tsirkuse filiaali moodustamisel või töötades individuaalselt niisugustel tegevusaladel nagu meelelahutus või filmimine. Seepärast on asjakohane kohaldada käesolevat määrust ka loomade etteastetele.

| (5) | Tsirkuse või laada tekitatav oht loomade tervisele on otseselt seotud selles osalevate loomaliikidega. Tsirkusepidajad ja loomade etteastete korraldajad peaksid seepärast oma loomade kohta pidama registrit. |
| --- | --- |

(5)

Tsirkuse või laada tekitatav oht loomade tervisele on otseselt seotud selles osalevate loomaliikidega. Tsirkusepidajad ja loomade etteastete korraldajad peaksid seepärast oma loomade kohta pidama registrit.

| (6) | On vaja hõlbustada tsirkuseloomade tervisliku seisundi kontrolli. Võttes arvesse ühenduse erinevaid tsirkuseloomade vedude viise, on vaja ette näha tsirkuseloomade passid, mis peaksid sisaldama kõiki asjakohaseid loomade tervist käsitlevaid andmeid, sealhulgas andmeid ametlike testide ja vaktsineerimiste kohta. |
| --- | --- |

(6)

On vaja hõlbustada tsirkuseloomade tervisliku seisundi kontrolli. Võttes arvesse ühenduse erinevaid tsirkuseloomade vedude viise, on vaja ette näha tsirkuseloomade passid, mis peaksid sisaldama kõiki asjakohaseid loomade tervist käsitlevaid andmeid, sealhulgas andmeid ametlike testide ja vaktsineerimiste kohta.

| (7) | Tsirkuseloomade tervishoiu eeskirjad võivad põhineda samadel põhimõtetel kui ühenduse majandites peetavate koduloomade ühendusesisest kaubandust käsitlevad loomatervisealased õigusaktid, sealhulgas nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiiv 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (2) ning nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesises lamba- ja kitsekaubanduses. (3) Kõnealuseid eeskirju tuleks siiski kohandada vastavalt probleemidele, mis tekivad asjakohastel loomaliikidel tsirkustes ja laatadel, ning nõuetekohaselt kinnitada riiklikul veterinaararstil, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ (4) artikli 2 lõikes 7. |
| --- | --- |

(7)

Tsirkuseloomade tervishoiu eeskirjad võivad põhineda samadel põhimõtetel kui ühenduse majandites peetavate koduloomade ühendusesisest kaubandust käsitlevad loomatervisealased õigusaktid, sealhulgas nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiiv 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (2) ning nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesises lamba- ja kitsekaubanduses. (3) Kõnealuseid eeskirju tuleks siiski kohandada vastavalt probleemidele, mis tekivad asjakohastel loomaliikidel tsirkustes ja laatadel, ning nõuetekohaselt kinnitada riiklikul veterinaararstil, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ (4) artikli 2 lõikes 7.

| (8) | Loomatervishoiunõuded ja saatedokumendid või passid on sätestatud ühendusesisesteks vedudeks kasside, koerte ja tuhkrute kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 998/2003 (5) ning hobuslaste kohta komisjoni määruses 93/623/EMÜ. (6) Seetõttu peaks nendesse liikidesse kuuluvate tsirkuseloomade puhul täitma seal sätestatud passide ja loomatervishoiu eeskirju. |
| --- | --- |

(8)

Loomatervishoiunõuded ja saatedokumendid või passid on sätestatud ühendusesisesteks vedudeks kasside, koerte ja tuhkrute kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 998/2003 (5) ning hobuslaste kohta komisjoni määruses 93/623/EMÜ. (6) Seetõttu peaks nendesse liikidesse kuuluvate tsirkuseloomade puhul täitma seal sätestatud passide ja loomatervishoiu eeskirju.

| (9) | Järjepidevuse huvides on asjakohane lubada Iirimaal, Küprosel, Maltal ja Ühendkuningriigil kohaldada marutaudile vastuvõtlike tsirkuseloomade suhtes nende siseriiklikke karantiini eeskirju, nagu on sätestatud direktiivis 92/65/EMÜ. |
| --- | --- |

(9)

Järjepidevuse huvides on asjakohane lubada Iirimaal, Küprosel, Maltal ja Ühendkuningriigil kohaldada marutaudile vastuvõtlike tsirkuseloomade suhtes nende siseriiklikke karantiini eeskirju, nagu on sätestatud direktiivis 92/65/EMÜ.

| (10) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed ei tohiks piirata õigusnorme, mis rakendavad nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel. (7) |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed ei tohiks piirata õigusnorme, mis rakendavad nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel. (7)

| (11) | Tsirkuseloomade täieliku jälgitavuse tagamiseks on vaja protokollida tsirkuseloomade ühendusesisest liikumist, kasutades komisjoni otsusega 2004/292/EÜ (8) kehtestatud süsteemi TRACES, ning kohaldada komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 599/2004 (ühendusesisese loomade ja loomsete saadustega kauplemisega seotud ühtlustatud näidissertifikaadi ja kontrollakti vormi vastuvõtmise kohta) (9) sätestatud ühendusesisese kaubanduse sertifitseerimisnõudeid. |
| --- | --- |

(11)

Tsirkuseloomade täieliku jälgitavuse tagamiseks on vaja protokollida tsirkuseloomade ühendusesisest liikumist, kasutades komisjoni otsusega 2004/292/EÜ (8) kehtestatud süsteemi TRACES, ning kohaldada komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 599/2004 (ühendusesisese loomade ja loomsete saadustega kauplemisega seotud ühtlustatud näidissertifikaadi ja kontrollakti vormi vastuvõtmise kohta) (9) sätestatud ühendusesisese kaubanduse sertifitseerimisnõudeid.

| (12) | Tuleks anda piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud uute nõuete rakendamise võimaldamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks anda piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud uute nõuete rakendamise võimaldamiseks.

| (13) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Erandina direktiivi 92/65/EMÜ II peatükist sätestatakse käesolevas määruses liikmesriikidevahelistele tsirkuseloomade vedudele kohaldatavad loomatervishoiu nõuded.

Tsirkuste eeskirju kohaldatakse mutatis mutandis loomade etteastetele.

Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks järgmise kohaldamist:

| a) | marutaudile vastuvõtlike tsirkuseloomade suhtes teatavates liikmesriikides kohaldatavad meetmed, nagu on sätestatud direktiivi 92/65/EMÜ artikli 10 lõikes 4; |
| --- | --- |

a)

marutaudile vastuvõtlike tsirkuseloomade suhtes teatavates liikmesriikides kohaldatavad meetmed, nagu on sätestatud direktiivi 92/65/EMÜ artikli 10 lõikes 4;

| b) | määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) rakendusaktides sisalduv asjakohane sertifitseerimiskord. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) rakendusaktides sisalduv asjakohane sertifitseerimiskord.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | tsirkus – rändnäitus või laat, mis hõlmab üht või mitut looma; |
| --- | --- |

1.

tsirkus – rändnäitus või laat, mis hõlmab üht või mitut looma;

| 2. | loom – direktiivi 92/65/EMÜ A lisas loetletud loomaliiki kuuluv loom, keda peetakse meelelahutuslikul või harival eesmärgil avalikkuses eksponeerimiseks; |
| --- | --- |

2.

loom – direktiivi 92/65/EMÜ A lisas loetletud loomaliiki kuuluv loom, keda peetakse meelelahutuslikul või harival eesmärgil avalikkuses eksponeerimiseks;

| 3. | tsirkusepidaja – tsirkuse omanik, tema agent või muu tsirkuse eest üldiselt vastutav isik; |
| --- | --- |

3.

tsirkusepidaja – tsirkuse omanik, tema agent või muu tsirkuse eest üldiselt vastutav isik;

| 4. | riiklik veterinaararst – direktiivi 90/425/EMÜ artikli 2 lõikes 7 määratletud riiklik veterinaararst. |
| --- | --- |

4.

riiklik veterinaararst – direktiivi 90/425/EMÜ artikli 2 lõikes 7 määratletud riiklik veterinaararst.

Artikkel 3

Liikumine liikmesriikide vahel

Tsirkus võib liikuda teise liikmesriiki üksnes siis, kui see on registreeritud vastavalt artiklile 4 ning on järgitud artiklite 8, 9 ja 10 sätteid.

Artikkel 4

Tsirkuste registreerimine

1.   Tsirkusepidaja esitab selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on tsirkuse registreeritud asukoht või kus tsirkus asub, kirjaliku registreerimistaotluse vähemalt 40 tööpäeva enne tsirkuse teise liikmesriiki kolimise alustamist.

2.   Lõikes 1 nimetatud taotluse kättesaamisel kontrollib pädev asutus kõikide käesoleva määrusega sätestatud loomatervishoiu nõuete järgimist.

3.   Kui lõikes 2 märgitud nõuded on täidetud, väljastab pädev asutus:

| a) | tsirkuse kordumatu registreerimisnumbri, mis algab liikmesriigi ISO-koodiga; |
| --- | --- |

a)

tsirkuse kordumatu registreerimisnumbri, mis algab liikmesriigi ISO-koodiga;

| b) | tsirkuseloomade registri vastavalt artiklile 5; |
| --- | --- |

b)

tsirkuseloomade registri vastavalt artiklile 5;

| c) | tegevuskohtade registri vastavalt artiklile 6; |
| --- | --- |

c)

tegevuskohtade registri vastavalt artiklile 6;

| d) | loomapassid vastavalt artiklile 7. |
| --- | --- |

d)

loomapassid vastavalt artiklile 7.

4.   Pädev asutus säilitab andmeid kõigi enda poolt lõike 3 alusel väljaantud dokumentide kohta.

Artikkel 5

Loomaregister

Artikli 4 lõike 3 punktis b märgitud tsirkuseloomade registrid vastavad I lisas sätestatud näidisele ja neis on artikli 4 lõike 3 punktis a osutatud registreerimisnumber. Enne väljaandmist tembeldab ning allkirjastab riiklik veterinaararst iga lehekülje.

Artikkel 6

Tegevuskohtade register

Artikli 4 lõike 3 punktis c osutatud tegevuskohtade register vastab II lisas kehtestatud näidisele ja sellel on artikli 4 lõike 3 punktis a osutatud registreerimisnumber. Iga kande tembeldab ning allkirjastab riiklik veterinaararst enne iga artiklis 9 märgitud liikumist.

Artikkel 7

Loomapassid

1.   Vastavalt artiklile 4 annab pädev asutus välja III lisas kehtestatud näidisele vastava passi igale tsirkuseloomale, välja arvatud käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud loomad.

2.   Vastavalt artiklile 4 annab pädev asutus tsirkuse lindudele ja närilistele välja IV lisas kehtestatud näidisele vastava ühispassi.

3.   Tsirkuse koerte, kasside ja tuhkrute suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 998/2003 passi ja loomatervishoiu eeskirjad.

4.   Tsirkuse hobuslaste suhtes kehtivad otsuse 93/623/EMÜ passi- ja loomatervishoiueeskirjad.

Artikkel 8

Tsirkusepidaja kohustused

1.   Enne tsirkuse liikumist teise liikmesriiki tagab tsirkusepidaja, et:

| a) | artikli 4 lõike 3 punktides b ja c osutatud registrid on nõuetekohaselt ajakohastatud; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõike 3 punktides b ja c osutatud registrid on nõuetekohaselt ajakohastatud;

| b) | kõigil tsirkuseloomadel on kaasas nõuetekohaselt ajakohastatud passid; |
| --- | --- |

b)

kõigil tsirkuseloomadel on kaasas nõuetekohaselt ajakohastatud passid;

| c) | vähemalt kümme tööpäeva enne tsirkuse lahkumist teavitatakse selle liikmesriigi pädevat asutust, kus tsirkus asub, kavatsusest liikuda teise liikmesriiki. |
| --- | --- |

c)

vähemalt kümme tööpäeva enne tsirkuse lahkumist teavitatakse selle liikmesriigi pädevat asutust, kus tsirkus asub, kavatsusest liikuda teise liikmesriiki.

2.   Tsirkusepidaja tagab iga tsirkuselooma pidamise viisil, mis takistab otsest või kaudset kontakti mis tahes käesoleva määruse alusel registreerimata loomaga.

3.   Tsirkusepidaja tagab kõikide artikli 4 lõike 3 punktides b ja c osutatud registrite andmete säilitamise vähemalt viie aasta jooksul.

Artikkel 9

Nõuded tsirkuste liikumisel liikmesriikide vahel

1.   Enne tsirkuse liikumist teise liikmesriiki, lähteliikmesriigi riiklik veterinaararst:

| a) | kontrollib, et väljumiskohas ei oleks veterinaarpiiranguid haigusele, millele tsirkuseloom on vastuvõtlik; |
| --- | --- |

a)

kontrollib, et väljumiskohas ei oleks veterinaarpiiranguid haigusele, millele tsirkuseloom on vastuvõtlik;

| b) | kontrollib kümne tööpäeva jooksul enne lahkumist kõiki tsirkuseloomi tagamaks, et nad on kliiniliselt terved; |
| --- | --- |

b)

kontrollib kümne tööpäeva jooksul enne lahkumist kõiki tsirkuseloomi tagamaks, et nad on kliiniliselt terved;

| c) | kontrollib artikli 4 lõike 3 punktis b osutatud tsirkuseloomade registri ajakohasust ja täielikkust kontrollimise päeval; |
| --- | --- |

c)

kontrollib artikli 4 lõike 3 punktis b osutatud tsirkuseloomade registri ajakohasust ja täielikkust kontrollimise päeval;

| d) | kontrollib tsirkuseloomade passide ajakohasust. |
| --- | --- |

d)

kontrollib tsirkuseloomade passide ajakohasust.

2.   Kui kõik lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, kinnitab riiklik veterinaararst, allkirjastades ja tembeldades artikli 4 lõike 3 punktis c märgitud tegevuskohtade registri viimase veeru, et tsirkusel on lubatud alustada liikumist lähema kümne päeva jooksul.

Artikkel 10

Teave tsirkuste liikumise kohta liikmesriikide vahel

1.   Tsirkusepidaja edastab asjakohase teabe TRACES süsteemis ühendusesisese kaubandussertifikaadi täitmiseks lähteliikmesriigi pädevale asutusele vähemalt 48 tundi enne tsirkuse liikumist ühest liikmesriigist teise.

2.   Lähteliikmesriigi pädev asutus teatab liikumisest sihtliikmesriigi pädevale asutusele ning transiitliikmesriigi pädevale asutusele, kasutades süsteemi TRACES.

3.   Määruses (EÜ) nr 599/2004 sätestatud ühendusesisese kaubandussertifikaadi näidise punkti I.31 märgitakse loomade/toodete identifitseerimiseks tsirkuseloomade liigid ja loomapasside numbrid ning II osas viidatakse käesolevale määrusele.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/68/EÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320); parandatud versioon ELT L 226, 25.6.2004, lk 128.

1

(2)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1/2005 (ELT L 3, 5.1.2005, lk 1).

2

(3)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/554/EÜ (ELT L 248, 22.7.2004, lk 1).

3

(4)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

4

(5)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1193/2005 (ELT L 194, 26.7.2005, lk 4).

5

(6)  EÜT L 298, 3.12.1993, lk 45. Otsust on muudetud otsusega 2000/68/EÜ (EÜT L 23, 28.1.2000, lk 72).

6

(7)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1332/2005 (ELT L 215, 19.8.2005, lk 1).

7

(8)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 63. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/515/EÜ (ELT L 187, 19.7.2005, lk 29).

8

(9)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 44.

9

---

I LISA

Tsirkuseloomade või etteastetes osalevate loomade register (komisjoni määruse (EÜ) nr 1739/2005 alusel) (1)

Image

---

(1)  Register peab olema raamatukujuline, mille lehekülgede asendamine on välistatud. Selle tagamiseks allkirjastab ja tembeldab riiklik veterinaararst iga lehekülje enne registri väljastamist tsirkusepidajale. Registrit tuleb säilitada vähemalt viis aastat.

---

II LISA

TSIRKUSE või LOOMADE ETTEASTE TEGEVUSKOHTADE REGISTER (komisjoni määruse (EÜ) nr 1739/2005 alusel)

Image

---

III LISA

TSIRKUSELOOMADE või ETTEASTETES OSALEVATE LOOMADE INDIVIDUAALNE PASS

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

IV LISA

TSIRKUSE VÕI ETTEASTETES OSALEVATE LINDUDE JA NÄRILISTE PASS

Image

Image

Image

Image

---

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/63

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/72/EÜ,

21. oktoober 2005,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami lisamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 3600/92, millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) on esitatud hinnatavate toimeainete loetelu, et kanda need võimaluse korral direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Selles loendis on ka kloropürifoss, metüülkloropürifoss, mankotseeb, maneeb ja metiraam. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 3600/92, millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) on esitatud hinnatavate toimeainete loetelu, et kanda need võimaluse korral direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Selles loendis on ka kloropürifoss, metüülkloropürifoss, mankotseeb, maneeb ja metiraam.

| (2) | Kõnealuste toimeainete mõju inimeste tervisele ja keskkonnale on mitmete teavitajate kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 3600/92 sätetele. Komisjoni 27. aprilli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 933/94, millega sätestatakse taimekaitsevahendite toimeained ja määratakse referentliikmesriigid komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 rakendamiseks, (3) määrati järgmised referentliikmesriigid, kes esitasid määruse (EMÜ) nr 3600/92 artikli 7 lõike 1 punkti c kohaselt komisjonile asjakohased hindamisaruanded ja soovitused. Kloropürifossi ja metüülkloropürifossi puhul oli referentliikmesriik Hispaania ja kogu asjaomane teave esitati 16. septembril 1997 ja 7. mail 1999. Mankotseebi, maneebi ja metiraami puhul määrati referentliikmesriigiks Itaalia ja kogu asjaomane teave esitati vastavalt 3. oktoobril 2000, 29. novembril 2000 ja 22. augustil 2000. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuste toimeainete mõju inimeste tervisele ja keskkonnale on mitmete teavitajate kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 3600/92 sätetele. Komisjoni 27. aprilli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 933/94, millega sätestatakse taimekaitsevahendite toimeained ja määratakse referentliikmesriigid komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 rakendamiseks, (3) määrati järgmised referentliikmesriigid, kes esitasid määruse (EMÜ) nr 3600/92 artikli 7 lõike 1 punkti c kohaselt komisjonile asjakohased hindamisaruanded ja soovitused. Kloropürifossi ja metüülkloropürifossi puhul oli referentliikmesriik Hispaania ja kogu asjaomane teave esitati 16. septembril 1997 ja 7. mail 1999. Mankotseebi, maneebi ja metiraami puhul määrati referentliikmesriigiks Itaalia ja kogu asjaomane teave esitati vastavalt 3. oktoobril 2000, 29. novembril 2000 ja 22. augustil 2000.

| (3) | Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruanded toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. Läbivaatamine lõpetati 3. juunil 2005 ning vormistati komisjoni läbivaatamisaruandena kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami kohta. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruanded toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. Läbivaatamine lõpetati 3. juunil 2005 ning vormistati komisjoni läbivaatamisaruandena kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami kohta.

| (4) | Kloropürifossi, metüülkloropürifossi mankotseebi, maneebi ja metiraami käsitlevate aruannete läbivaatamisel ei ilmnenud mingeid lahendamata küsimusi, mida peaks käsitlema taimede teaduskomitee või Euroopa Toiduohutusamet, kes on taimede teaduskomitee ülesande üle võtnud. |
| --- | --- |

(4)

Kloropürifossi, metüülkloropürifossi mankotseebi, maneebi ja metiraami käsitlevate aruannete läbivaatamisel ei ilmnenud mingeid lahendamata küsimusi, mida peaks käsitlema taimede teaduskomitee või Euroopa Toiduohutusamet, kes on taimede teaduskomitee ülesande üle võtnud.

| (5) | Mitmest läbiviidud uuringust on ilmnenud, et kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane lisada kõnealused toimeained I lisasse tagamaks, et kõigis liikmesriikides on võimalik neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload välja anda kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega. |
| --- | --- |

(5)

Mitmest läbiviidud uuringust on ilmnenud, et kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane lisada kõnealused toimeained I lisasse tagamaks, et kõigis liikmesriikides on võimalik neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload välja anda kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega.

| (6) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane hankida täiendavat teavet teatud eriseikade kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib esitada tingimusi. Seega on asjakohane nõuda, et kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami tuleks täiendavalt testida, kinnitamaks teatavate muude kui sihtorganismide ohtude hindamist, maneebi ja mankotseebi puhul ka arengut mõjutava mürgisuse ohu hindamist, ning et teavitajad peaksid selliseid uuringuid esitama. |
| --- | --- |

(6)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane hankida täiendavat teavet teatud eriseikade kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib esitada tingimusi. Seega on asjakohane nõuda, et kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami tuleks täiendavalt testida, kinnitamaks teatavate muude kui sihtorganismide ohtude hindamist, maneebi ja mankotseebi puhul ka arengut mõjutava mürgisuse ohu hindamist, ning et teavitajad peaksid selliseid uuringuid esitama.

| (7) | Enne toimeaine I lisasse kandmist tuleks liikmesriikidele ja huvitatud isikutele anda piisavalt aega, et nad saaksid valmistuda toimeaine lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine I lisasse kandmist tuleks liikmesriikidele ja huvitatud isikutele anda piisavalt aega, et nad saaksid valmistuda toimeaine lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi või metiraami sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas toodud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega. |
| --- | --- |

(8)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi või metiraami sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas toodud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

| (9) | Määruse (EMÜ) nr 3600/92 raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel saadud kogemused on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate kohustused seoses andmetele juurdepääsuga võivad tekitada tõlgendamisraskusi. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa valdaja võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Täpsustamine ei too siiski liikmesriikidele ega lubade valdajatele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EMÜ) nr 3600/92 raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel saadud kogemused on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate kohustused seoses andmetele juurdepääsuga võivad tekitada tõlgendamisraskusi. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa valdaja võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Täpsustamine ei too siiski liikmesriikidele ega lubade valdajatele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (10) | Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (11) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2006. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. jaanuarist 2007.

Kui liikmesriigid võtavad asjaomased õigusnormid vastu, lisavad nad õigusnormidesse või õigusnormide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid muudavad direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt vajaduse korral toimeainetena kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi või metiraami sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 31. detsembriks 2006. Nad kontrollivad nimetatud tähtpäevaks eelkõige, et on täidetud kõnealuse direktiivi lisas kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami suhtes sätestatud tingimused, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi või metiraami ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. juuniks 2006 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, läbi toote uue hindamise kõnealuse direktiivi III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa vastavalt kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami käsitlevate kannete B osa. Sellest hinnangust lähtuvalt otsustavad nad, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast kindlaksmääramist:

| a) | juhul, kui taimekaitsevahend sisaldab kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi või metiraami ainsa toimeainena, muudavad liikmesriigid vajadusel luba või tühistavad selle hiljemalt 30. juuniks 2010; või |
| --- | --- |

a)

juhul, kui taimekaitsevahend sisaldab kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi või metiraami ainsa toimeainena, muudavad liikmesriigid vajadusel luba või tühistavad selle hiljemalt 30. juuniks 2010; või

| b) | juhul, kui vahend sisaldab kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi või metiraami ühena mitmest toimeainest, muudavad liikmesriigid vajadusel luba või tühistavad selle hiljemalt 30. juuniks 2010 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

juhul, kui vahend sisaldab kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi või metiraami ühena mitmest toimeainest, muudavad liikmesriigid vajadusel luba või tühistavad selle hiljemalt 30. juuniks 2010 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub 1. juulil 2006.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/396/EÜ (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

1

(2)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2266/2000 (EÜT L 259, 13.10.2000, lk 10).

2

(3)  EÜT L 107, 28.4.1994, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2230/95 (EÜT L 225, 22.9.1995, lk 1).

3

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmised kanded:

| Nr | Üldnimetus,
  tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Loetellu kuulumise lõpptähtaeg | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “112 | Kloropürifoss
  CASi nr
  2921-88-2
  CIPACi nr
  221 | O,O-dietüül-O-3,5,6-trikloro-2-püridüülfosforotioaat | ≥ 970 g/kg
  Lisand O,O,O,O-tetraetüülditiopürofosfaat (sulfotep) loeti toksikoloogiliselt oluliseks ning kehtestati piirnorm 3 g/kg | 1. juuli 2006 | 30. juuni 2016 | A OSA
  Lubatud kasutada ainult insektitsiidina
  B OSA
  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. juunil 2005 lõplikult vormistatud kloropürifossi käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide, mesilaste ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad vajaduse korral ohu vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid
  Liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude ja imetajate ohtude hindamist. Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on kloropürifoss käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile 2 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist |
| 113 | Metüülkloropürifoss
  CASi nr
  5598-13-0
  CIPACi nr
  486 | O,O-dimetüül-O-3,5,6-trikloro-2-püridüülfosforotioaat | ≥ 960 g/kg
  Lisandid O,O,O,O-tetraetüülditiopürofosfaat (sulfotemp) ja O,O,O-trimetüül-O-(3,5,6-trikloro-2-püridinüül) difosforoditioaat (sulfotempi ester) loeti toksikoloogiliselt oluliseks ning mõlemale lisandile kehtestati piirnorm 5 g/kg | 1. juuli 2006 | 30. juuni 2016 | A OSA
  Lubatud kasutada ainult insektitsiidina
  B OSA
  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. juunil 2005 lõplikult vormistatud metüülkloropürifossi käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad vajaduse korral ohu vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid
  Liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude ja imetajate ohtude hindamist, kui toodet kasutatakse välitingimustes. Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on metüülkloropürifoss käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile 2 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist |
| 114 | Maneeb
  CASi nr
  12427-38-2
  CIPACi nr
  61 | Mangaanetüleenbis(ditiokarbamaat) (polümeerne) | ≥ 860 g/kg
  Valmistamisel sissejääv lisand etüleentiokarbamiid loetakse toksikoloogiliselt oluliseks ja tema sisaldus maneebis ei tohi olla üle 0,5 % | 1. juuli 2006 | 30. juuni 2016 | A OSA
  Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina
  B OSA
  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. juunil 2005 lõplikult vormistatud maneebi käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu võimalikule põhjavee saastamisele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või äärmuslike kliimatingimustega piirkondades
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu jääkidele toidus ja hindama tarbijate kokkupuudet toidu kaudu
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad ohu vähendamise meetmeid
  Liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude, imetajate ja arengut mõjutava mürgisuse ohtude hindamist
  Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on maneeb käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile 2 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist |
| 115 | Mankotseeb
  CASi nr
  8018-01-7 (endine 8065-67-5)
  CIPACi nr
  34 | Mangaanetüleenbis(ditiokarbamaat) (polümeerne) kompleks tsingisoolaga | ≥ 800 g/kg
  Valmistamisel sissejääv lisand etüleentiokarbamiid loetakse toksikoloogiliselt oluliseks ja tema sisaldus mankotseebis ei tohi olla üle 0,5 % | 1. juuli 2006 | 30. juuni 2016 | A OSA
  Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina
  B OSA
  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. juunil 2005 lõplikult vormistatud mankotseebi käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu võimalikule põhjavee saastamisele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või äärmuslike kliimatingimustega piirkondades
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu jääkidele toidus ja hindama tarbijate kokkupuudet toidu kaudu
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad ohu vähendamise meetmeid
  Liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude, imetajate ja arengut mõjutava mürgisuse ohtude hindamist
  Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on mankotseeb käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile 2 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist |
| 116 | Metiraam
  CASi nr
  9006-42-2
  CIPACi nr
  478 | Tsinkammiinetüleenbis (ditiokarbamaat) polü[etüleenbis(tiuraamdisulfiid)] | ≥ 840 g/kg
  Valmistamisel sissejääv lisand etüleentiokarbamiid loetakse toksikoloogiliselt oluliseks ja tema sisaldus metiraamis ei tohi olla üle 0,5 % | 1. juuli 2006 | 30. juuni 2016 | A OSA
  Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina
  B OSA
  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. juunil 2005 lõplikult vormistatud metiraami käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu võimalikule põhjavee saastamisele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või äärmuslike kliimatingimustega piirkondades
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu jääkidele toidus ja hindama tarbijate kokkupuudet toidu kaudu
  Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad ohu vähendamise meetmeid
  Liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude ja imetajate ohtude hindamist. Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on metiraam käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile 2 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist” |

Nr

Üldnimetus,

tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

Erisätted

“112

Kloropürifoss

CASi nr

2921-88-2

CIPACi nr

221

O,O-dietüül-O-3,5,6-trikloro-2-püridüülfosforotioaat

≥ 970 g/kg

Lisand O,O,O,O-tetraetüülditiopürofosfaat (sulfotep) loeti toksikoloogiliselt oluliseks ning kehtestati piirnorm 3 g/kg

1. juuli 2006

30. juuni 2016

A OSA

Lubatud kasutada ainult insektitsiidina

B OSA

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. juunil 2005 lõplikult vormistatud kloropürifossi käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide, mesilaste ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad vajaduse korral ohu vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid

Liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude ja imetajate ohtude hindamist. Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on kloropürifoss käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile 2 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist

113

Metüülkloropürifoss

CASi nr

5598-13-0

CIPACi nr

486

O,O-dimetüül-O-3,5,6-trikloro-2-püridüülfosforotioaat

≥ 960 g/kg

Lisandid O,O,O,O-tetraetüülditiopürofosfaat (sulfotemp) ja O,O,O-trimetüül-O-(3,5,6-trikloro-2-püridinüül) difosforoditioaat (sulfotempi ester) loeti toksikoloogiliselt oluliseks ning mõlemale lisandile kehtestati piirnorm 5 g/kg

1. juuli 2006

30. juuni 2016

A OSA

Lubatud kasutada ainult insektitsiidina

B OSA

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. juunil 2005 lõplikult vormistatud metüülkloropürifossi käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad vajaduse korral ohu vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid

Liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude ja imetajate ohtude hindamist, kui toodet kasutatakse välitingimustes. Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on metüülkloropürifoss käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile 2 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist

114

Maneeb

CASi nr

12427-38-2

CIPACi nr

61

Mangaanetüleenbis(ditiokarbamaat) (polümeerne)

≥ 860 g/kg

Valmistamisel sissejääv lisand etüleentiokarbamiid loetakse toksikoloogiliselt oluliseks ja tema sisaldus maneebis ei tohi olla üle 0,5 %

1. juuli 2006

30. juuni 2016

A OSA

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina

B OSA

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. juunil 2005 lõplikult vormistatud maneebi käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu võimalikule põhjavee saastamisele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või äärmuslike kliimatingimustega piirkondades

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu jääkidele toidus ja hindama tarbijate kokkupuudet toidu kaudu

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad ohu vähendamise meetmeid

Liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude, imetajate ja arengut mõjutava mürgisuse ohtude hindamist

Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on maneeb käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile 2 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist

115

Mankotseeb

CASi nr

8018-01-7 (endine 8065-67-5)

CIPACi nr

34

Mangaanetüleenbis(ditiokarbamaat) (polümeerne) kompleks tsingisoolaga

≥ 800 g/kg

Valmistamisel sissejääv lisand etüleentiokarbamiid loetakse toksikoloogiliselt oluliseks ja tema sisaldus mankotseebis ei tohi olla üle 0,5 %

1. juuli 2006

30. juuni 2016

A OSA

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina

B OSA

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. juunil 2005 lõplikult vormistatud mankotseebi käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu võimalikule põhjavee saastamisele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või äärmuslike kliimatingimustega piirkondades

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu jääkidele toidus ja hindama tarbijate kokkupuudet toidu kaudu

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad ohu vähendamise meetmeid

Liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude, imetajate ja arengut mõjutava mürgisuse ohtude hindamist

Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on mankotseeb käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile 2 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist

116

Metiraam

CASi nr

9006-42-2

CIPACi nr

478

Tsinkammiinetüleenbis (ditiokarbamaat) polü[etüleenbis(tiuraamdisulfiid)]

≥ 840 g/kg

Valmistamisel sissejääv lisand etüleentiokarbamiid loetakse toksikoloogiliselt oluliseks ja tema sisaldus metiraamis ei tohi olla üle 0,5 %

1. juuli 2006

30. juuni 2016

A OSA

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina

B OSA

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. juunil 2005 lõplikult vormistatud metiraami käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu võimalikule põhjavee saastamisele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või äärmuslike kliimatingimustega piirkondades

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu jääkidele toidus ja hindama tarbijate kokkupuudet toidu kaudu

Liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning muude kui sihtrühma lülijalgsete kaitsele ning tagama, et lubamise tingimused sisaldavad ohu vähendamise meetmeid

Liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude ja imetajate ohtude hindamist. Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on metiraam käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile 2 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine olemuse ja spetsifikatsiooni kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/70

---

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS,

14. oktoober 2005,

millega nimetatakse Euroopa Ühenduste Kohtu kohtujurist

(2005/741/EÜ, Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 223 ning protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta artikleid 5, 7 ja 8,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 139,

ning arvestades järgmist:

Seoses Francis JACOBSI tagasiastumisega tuleks nimetada kohtujurist tema järelejäänud ametiajaks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Ühenduste Kohtu kohtujuristiks Eleanor SHARPSTON tema ametivande andmise kuupäevast kuni 6. oktoobrini 2009.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. oktoober 2005

eesistuja

J. GRANT

---

Komisjon

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/71

---

KOMISJONI OTSUS,

19. oktoober 2005,

millega muudetakse otsuses 2003/858/EÜ selliste territooriumide loendit, kust on lubatud kasvatamiseks ettenähtud eluskala teatavate liikide, kalamarja ja sugurakkude import Euroopa Ühendusse (EÜ)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3964 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/742/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivi 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 21. novembri 2003. aasta otsusega 2003/858/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded kasvatamiseks mõeldud eluskalade, kalamarja ja sugurakkude ning inimtoiduks mõeldud akvakultuurist pärit eluskalade ja neist saadud toodete impordiks, (2) kehtestatakse kolmandate riikide ja nende piirkondade loend, kust on lubatud sisse tuua eluskalu, nende marja ja sugurakke vesiviljeluseks ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 21. novembri 2003. aasta otsusega 2003/858/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded kasvatamiseks mõeldud eluskalade, kalamarja ja sugurakkude ning inimtoiduks mõeldud akvakultuurist pärit eluskalade ja neist saadud toodete impordiks, (2) kehtestatakse kolmandate riikide ja nende piirkondade loend, kust on lubatud sisse tuua eluskalu, nende marja ja sugurakke vesiviljeluseks ühenduses.

| (2) | Märkuse “üksnes karpkala” lülitamine otsuse 2003/858/EÜ I lisa tabelisse on kaasa toonud otsuse erineva tõlgendamise selle kohaldamisel. Selguse huvides ja otsuse eesmärgi saavutamiseks tuleks kõnealust märkust muuta taksonoomia suhtes täpsemaks. |
| --- | --- |

(2)

Märkuse “üksnes karpkala” lülitamine otsuse 2003/858/EÜ I lisa tabelisse on kaasa toonud otsuse erineva tõlgendamise selle kohaldamisel. Selguse huvides ja otsuse eesmärgi saavutamiseks tuleks kõnealust märkust muuta taksonoomia suhtes täpsemaks.

| (3) | Samuti on asjakohane lihtsustada teabe esitust I lisa tabelis, et vältida näidissertifikaatides esitatud nõuete kordamist. |
| --- | --- |

(3)

Samuti on asjakohane lihtsustada teabe esitust I lisa tabelis, et vältida näidissertifikaatides esitatud nõuete kordamist.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2003/858/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2003/858/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/858/EÜ I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 37. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/914/EÜ (ELT L 385, 29.12.2004, lk 60).

2

---

LISA

“I LISA

Territooriumid, kust on lubatud Euroopa Ühendusse (EÜ) importida kasvatamiseks ettenähtud eluskala teatavaid liike, kalamarja ja sugurakke

| Riik | Piirkond | Märkused (1) |
| --- | --- | --- |
| ISO-kood | Nimetus | Kood | Kirjeldus | |
| AL | Albaania | | | |
| AU | Austraalia | | | |
| BR | Brasiilia | | | ainult Cyprinidae |
| BG | Bulgaaria | | | |
| CA | Kanada | | | |
| CL | Tšiili | | | |
| CN | Hiina | | | ainult Cyprinidae |
| CO | Colombia | | | ainult Cyprinidae |
| CG | Kongo | | | ainult Cyprinidae |
| HR | Horvaatia | | | |
| MK (2) | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | | | ainult Cyprinidae |
| ID | Indoneesia | | | |
| IL | Iisrael | | | |
| JM | Jamaica | | | ainult Cyprinidae |
| JP | Jaapan | | | ainult Cyprinidae |
| MY | Ainult Malaisia poolsaar (Lääne-Malaisia) | | | ainult Cyprinidae |
| NZ | Uus-Meremaa | | | |
| RU | Venemaa | | | |
| SG | Singapur | | | ainult Cyprinidae |
| ZA | Lõuna-Aafrika Vabariik | | | |
| LK | Sri Lanka | | | ainult Cyprinidae |
| TW | Taiwan | | | ainult Cyprinidae |
| TH | Tai | | | ainult Cyprinidae |
| TR | Türgi | | | |
| US | Ameerika Ühendriigid | | | |

Riik

Piirkond

Märkused (1)

ISO-kood

Nimetus

Kood

Kirjeldus

AL

Albaania

AU

Austraalia

BR

Brasiilia

ainult Cyprinidae

BG

Bulgaaria

CA

Kanada

CL

Tšiili

CN

Hiina

ainult Cyprinidae

CO

Colombia

ainult Cyprinidae

CG

Kongo

ainult Cyprinidae

HR

Horvaatia

MK (2)

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

ainult Cyprinidae

ID

Indoneesia

IL

Iisrael

JM

Jamaica

ainult Cyprinidae

JP

Jaapan

ainult Cyprinidae

MY

Ainult Malaisia poolsaar (Lääne-Malaisia)

ainult Cyprinidae

NZ

Uus-Meremaa

RU

Venemaa

SG

Singapur

ainult Cyprinidae

ZA

Lõuna-Aafrika Vabariik

LK

Sri Lanka

ainult Cyprinidae

TW

Taiwan

ainult Cyprinidae

TH

Tai

ainult Cyprinidae

TR

Türgi

US

Ameerika Ühendriigid

---

(1)  Kui lahter on tühi, siis piirangud puuduvad. Kui riigil või piirkonnal on lubatud eksportida teatavaid liike ja/või kalamarja või sugurakke, siis peavad selles veerus olema esitatud asjaomased liigid ja/või lisatud märkus, näiteks, “ainult kalamari”.

1

(2)  Ajutine kood, mis ei takista riigi täpsustatud nime kasutuselevõttu pärast vastavasisuliste ÜRO läbirääkimiste lõpetamist.”

2

---

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/73

---

KOMISJONI OTSUS,

19. oktoober 2005,

millega lubatakse liikmesriikidel pikendada uute toimeainete boskaliidi, indoksakarbi, spinosaadi ja Spodoptera exigua nukleaarse polühedroosi viiruse jaoks antud ajutisi lubasid

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4002 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/743/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 1 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas BASF AG 2001. aasta aprillis Saksamaale taotluse toimeaine boskaliidi (varasem nimi: nikobifeen) lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2002/268/EÜ (2) kinnitati, et toimik oli täielik ja seda võis pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas BASF AG 2001. aasta aprillis Saksamaale taotluse toimeaine boskaliidi (varasem nimi: nikobifeen) lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2002/268/EÜ (2) kinnitati, et toimik oli täielik ja seda võis pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (2) | 1997. aasta oktoobris said Madalmaad firmalt DuPont de Nemours taotluse indoksakarbi (varasem nimi: DPX-KN128) kohta. Komisjoni otsusega 98/398/EÜ (3) kinnitati, et toimik oli täielik ja seda võis pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

1997. aasta oktoobris said Madalmaad firmalt DuPont de Nemours taotluse indoksakarbi (varasem nimi: DPX-KN128) kohta. Komisjoni otsusega 98/398/EÜ (3) kinnitati, et toimik oli täielik ja seda võis pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | 1999. aasta juulis said Madalmaad firmalt Dow Agrocsiences taotluse spinosaadi kohta. Komisjoni otsusega 2000/210/EÜ (4) kinnitati, et toimik oli täielik ja seda võis pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

1999. aasta juulis said Madalmaad firmalt Dow Agrocsiences taotluse spinosaadi kohta. Komisjoni otsusega 2000/210/EÜ (4) kinnitati, et toimik oli täielik ja seda võis pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (4) | 1996. aasta juulis said Madalmaad firmalt Biosys taotluse Spodoptera exigua nukleaarse polühedroosi viiruse kohta. Komisjoni otsusega 97/865/EÜ (5) kinnitati, et toimik oli täielik ja seda võis pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

1996. aasta juulis said Madalmaad firmalt Biosys taotluse Spodoptera exigua nukleaarse polühedroosi viiruse kohta. Komisjoni otsusega 97/865/EÜ (5) kinnitati, et toimik oli täielik ja seda võis pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (5) | Toimikute täielikuks tunnistamine oli vajalik selleks, et võimaldada nende üksikasjalikku läbivaatamist ja luua liikmesriikidele võimalus anda kuni kolmeks aastaks ajutisi lubasid asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks, täites samas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi ja eelkõige tingimust, et toimeainet ja taimekaitsevahendit hinnataks üksikasjalikult kõnealuse direktiiviga sätestatud nõuete seisukohast. |
| --- | --- |

(5)

Toimikute täielikuks tunnistamine oli vajalik selleks, et võimaldada nende üksikasjalikku läbivaatamist ja luua liikmesriikidele võimalus anda kuni kolmeks aastaks ajutisi lubasid asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks, täites samas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi ja eelkõige tingimust, et toimeainet ja taimekaitsevahendit hinnataks üksikasjalikult kõnealuse direktiiviga sätestatud nõuete seisukohast.

| (6) | Kõnealuste toimeainete mõju inimeste tervisele ja keskkonnale taotlejate kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Referentliikmesriigid esitasid komisjonile hindamisaruannete projektid 22. novembril 2002 (boskaliid), 7. veebruaril 2000 (indoksakarb), 5. märtsil 2001 (spinosaad) ja 19. novembril 1999 (Spodoptera exigua nukleaarse polühedroosi viirus). |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuste toimeainete mõju inimeste tervisele ja keskkonnale taotlejate kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Referentliikmesriigid esitasid komisjonile hindamisaruannete projektid 22. novembril 2002 (boskaliid), 7. veebruaril 2000 (indoksakarb), 5. märtsil 2001 (spinosaad) ja 19. novembril 1999 (Spodoptera exigua nukleaarse polühedroosi viirus).

| (7) | Kui referentliikmesriigid olid esitanud hindamisaruannete projektid, oli taotlejailt vaja nõuda täiendavat teavet, lasta referentliikmesriikidel seda teavet uurida ja esitada oma hinnangud. Seetõttu pole toimikute läbivaatamine veel lõppenud ja hindamist pole võimalik lõpetada direktiivis 91/414/EMÜ ettenähtud aja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Kui referentliikmesriigid olid esitanud hindamisaruannete projektid, oli taotlejailt vaja nõuda täiendavat teavet, lasta referentliikmesriikidel seda teavet uurida ja esitada oma hinnangud. Seetõttu pole toimikute läbivaatamine veel lõppenud ja hindamist pole võimalik lõpetada direktiivis 91/414/EMÜ ettenähtud aja jooksul.

| (8) | Kuna senisel hindamisel ei ole leitud otsest põhjust muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks antud ajutisi lubasid 24 kuuks vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et toimikute läbivaatamine saaks jätkuda. On alust loota, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik iga asjaomase toimeaine I lisasse kandmise otsuse tegemiseks, lõpetatakse lähema 24 kuu jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Kuna senisel hindamisel ei ole leitud otsest põhjust muretsemiseks, tuleks liikmesriikidele anda võimalus pikendada asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks antud ajutisi lubasid 24 kuuks vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 sätetele, et toimikute läbivaatamine saaks jätkuda. On alust loota, et hindamis- ja otsustamisprotsess, mis on vajalik iga asjaomase toimeaine I lisasse kandmise otsuse tegemiseks, lõpetatakse lähema 24 kuu jooksul.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid võivad pikendada boskaliidi, indoksakarbi, spinosaadi või Spodoptera exigua nukleaarse polühedroosi viirust sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks antud ajutisi lubasid kuni 24 kuuks alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/34/EÜ (ELT L 125, 18.5.2005, lk 5).

1

(2)  EÜT L 92, 9.4.2002, lk 34.

2

(3)  EÜT L 176, 20.6.1998, lk 34.

3

(4)  EÜT L 64, 11.3.2000, lk 24.

4

(5)  EÜT L 351, 23.12.1997, lk 67.

5

---

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/75

---

KOMISJONI OTSUS,

21. oktoober 2005,

millega kehtestatakse liikmesriikides nõuded A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi ennetamiseks loomaaedades peetavatel haigusele vastuvõtlikel lindudel

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4197 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/744/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude gripp on väga nakkav kodulindude ja lindude haigus, põhjustades suremust ja häireid, mis võivad kiiresti omandada episootilised mõõtmed, kujutada tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele ning vähendada järsult kodulinnukasvatuse tasuvust. |
| --- | --- |

(1)

Lindude gripp on väga nakkav kodulindude ja lindude haigus, põhjustades suremust ja häireid, mis võivad kiiresti omandada episootilised mõõtmed, kujutada tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele ning vähendada järsult kodulinnukasvatuse tasuvust.

| (2) | Nõukogu 19. mai 1992. aasta direktiivis 92/40/EMÜ, millega kehtestatakse klassikalise lindude katku tõrjemeetmed, (2) määratakse kindlaks kontrollmeetmed, mida kohaldatakse klassikalise lindude katku puhangu korral kodulindude seas, ilma et see piiraks ühendusesisest kaubandust reguleerivate ühenduse sätete kohaldamist. Kõnealust direktiivi ei kohaldata, kui lindude gripp avastatakse muudel lindudel, kuid sellistel juhtudel nähakse direktiiviga ette, et asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni meetmetest, mida ta võtab. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 19. mai 1992. aasta direktiivis 92/40/EMÜ, millega kehtestatakse klassikalise lindude katku tõrjemeetmed, (2) määratakse kindlaks kontrollmeetmed, mida kohaldatakse klassikalise lindude katku puhangu korral kodulindude seas, ilma et see piiraks ühendusesisest kaubandust reguleerivate ühenduse sätete kohaldamist. Kõnealust direktiivi ei kohaldata, kui lindude gripp avastatakse muudel lindudel, kuid sellistel juhtudel nähakse direktiiviga ette, et asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni meetmetest, mida ta võtab.

| (3) | Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiviga 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (3) ja eriti selle artikliga 3 nähakse ette, et loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemist ei või keelata või piirata loomade tervisega seotud põhjustel, välja arvatud, kui see pole reguleeritud ühenduse õigusaktide kohaldamisega ja eelkõige võetud kaitsemeetmetega. Nõukogu 29. märtsi 1999. aasta direktiiv 1999/22/EÜ, mis käsitleb metsloomade pidamist loomaaedades, (4) määratleb loomaaia mõiste, mida kõnealuse direktiiviga hõlmatakse. Kõnealust loomaaia mõistet tuleks arvestada käesoleva otsuse kohaldamisel. Kõnealust mõistet tuleb käesoleva otsuse kohaldamisel täiendada kauplemise suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiviga 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (3) ja eriti selle artikliga 3 nähakse ette, et loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemist ei või keelata või piirata loomade tervisega seotud põhjustel, välja arvatud, kui see pole reguleeritud ühenduse õigusaktide kohaldamisega ja eelkõige võetud kaitsemeetmetega. Nõukogu 29. märtsi 1999. aasta direktiiv 1999/22/EÜ, mis käsitleb metsloomade pidamist loomaaedades, (4) määratleb loomaaia mõiste, mida kõnealuse direktiiviga hõlmatakse. Kõnealust loomaaia mõistet tuleks arvestada käesoleva otsuse kohaldamisel. Kõnealust mõistet tuleb käesoleva otsuse kohaldamisel täiendada kauplemise suhtes.

| (4) | Hiljuti leidis kinnitust A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi esinemine Türgis, Rumeenias ja Venemaal (Uurali mägedest lääne pool asuvatel aladel). Kaudsete tõendite ja molekulaarepidemioloogiliste andmete põhjal võib kindlalt oletada, et lindude gripiviirus on sinna levinud Kesk-Aasiast rändlindude kaudu. Seda võib järeldada ka rahvusvahelise episootiaameti hiljutist kontrollikäiku Venemaale käsitleva aruande põhjal, mis avaldati 14. oktoobril 2005. |
| --- | --- |

(4)

Hiljuti leidis kinnitust A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi esinemine Türgis, Rumeenias ja Venemaal (Uurali mägedest lääne pool asuvatel aladel). Kaudsete tõendite ja molekulaarepidemioloogiliste andmete põhjal võib kindlalt oletada, et lindude gripiviirus on sinna levinud Kesk-Aasiast rändlindude kaudu. Seda võib järeldada ka rahvusvahelise episootiaameti hiljutist kontrollikäiku Venemaale käsitleva aruande põhjal, mis avaldati 14. oktoobril 2005.

| (5) | Seoses A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi leviku ohuga ühendusse on komisjon võtnud vastu mitu otsust, sealhulgas otsuse 2005/734/EÜ, millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem. (5) |
| --- | --- |

(5)

Seoses A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi leviku ohuga ühendusse on komisjon võtnud vastu mitu otsust, sealhulgas otsuse 2005/734/EÜ, millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem. (5)

| (6) | On asjakohane kehtestada bio-ohutusmeetmed ühenduse tasandil, et ennetada liikmesriikides A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi levikut loomaaedades peetavatele haigusele vastuvõtlikele lindudele, et kaitsta looduslikku loomastikku ja säilitada bioloogilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane kehtestada bio-ohutusmeetmed ühenduse tasandil, et ennetada liikmesriikides A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi levikut loomaaedades peetavatele haigusele vastuvõtlikele lindudele, et kaitsta looduslikku loomastikku ja säilitada bioloogilist mitmekesisust.

| (7) | Haigusele vastuvõtlike lindude vaktsineerimine loomaaedades võib teatavatel juhtudel olla asjakohaseks täiendavaks ennetavaks meetmeks. |
| --- | --- |

(7)

Haigusele vastuvõtlike lindude vaktsineerimine loomaaedades võib teatavatel juhtudel olla asjakohaseks täiendavaks ennetavaks meetmeks.

| (8) | Seepärast on asjakohane kehtestada ühenduse tasandil olulised nõuded loomaaedades peetavate lindude vaktsineerimise suhtes, mida liikmesriigid saaksid järgida, kui nad peavad asjakohaseks selliseid linde vaktsineerida. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane kehtestada ühenduse tasandil olulised nõuded loomaaedades peetavate lindude vaktsineerimise suhtes, mida liikmesriigid saaksid järgida, kui nad peavad asjakohaseks selliseid linde vaktsineerida.

| (9) | Kuigi vaktsineerimist piiratakse loomade erikategooriatega, millega ei kaubelda, võib see ohustada lindude gripi staatust rahvusvahelise kaubanduses, mitte ainult asjaomases liikmesriigis või selle osas, kus vaktsineerimine toimub. Seepärast ei tohiks vaktsineeritud lindudega kaubelda v.a juhul, kui teatavad nõuded on täidetud. Liikmesriigid peavad teavitama komisjoni võetud meetmetest 30. novembriks 2005, et tagada käesoleva otsuse nõuetekohane rakendamine. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi vaktsineerimist piiratakse loomade erikategooriatega, millega ei kaubelda, võib see ohustada lindude gripi staatust rahvusvahelise kaubanduses, mitte ainult asjaomases liikmesriigis või selle osas, kus vaktsineerimine toimub. Seepärast ei tohiks vaktsineeritud lindudega kaubelda v.a juhul, kui teatavad nõuded on täidetud. Liikmesriigid peavad teavitama komisjoni võetud meetmetest 30. novembriks 2005, et tagada käesoleva otsuse nõuetekohane rakendamine.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsusega kehtestatakse eeskirjad, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud lindude gripi (edaspidi “lindude gripp”) levikut metslindudelt loomaaedades peetavatele haigusele vastuvõtlikele lindudele. Konkreetsest epidemioloogilisest olukorrast sõltuvalt on kõnealuste eeskirjade eesmärk eelkõige ära hoida otseseid ja kaudseid kokkupuuteid metslindude, eelkõige veelindude ja haigusele vastuvõtlike lindude vahel.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | loomaaed –






  i) | mis tahes alaliselt tegutsev üksus, kus peetakse metsloomi, et näidata neid üldsusele vähemalt seitsmel või enamal päeval aastas, välja arvatud tsirkused, lemmikloomakauplused ja üksused, mille liikmesriigid vabastavad käesoleva otsuse nõuete täitmisest, kui neis üksustes ei eksponeerita üldsusele märkimisväärsel hulgal loomi või liike ja kui see erand ei kahjusta käesoleva otsuse eesmärke, ja |
| --- | --- | --- |

a)

loomaaed –

i)

mis tahes alaliselt tegutsev üksus, kus peetakse metsloomi, et näidata neid üldsusele vähemalt seitsmel või enamal päeval aastas, välja arvatud tsirkused, lemmikloomakauplused ja üksused, mille liikmesriigid vabastavad käesoleva otsuse nõuete täitmisest, kui neis üksustes ei eksponeerita üldsusele märkimisväärsel hulgal loomi või liike ja kui see erand ei kahjusta käesoleva otsuse eesmärke, ja

| ii) | heakskiidetud asutus, instituut või keskus nagu on määratletud nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis c; |
| --- | --- |

ii)

heakskiidetud asutus, instituut või keskus nagu on määratletud nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis c;

| b) | haigusele vastuvõtlik lind – mis tahes linnuliik, mis on tõenäoliselt lindude gripile vastuvõtlik ja ei ole ette nähtud loomseteks saadusteks. |
| --- | --- |

b)

haigusele vastuvõtlik lind – mis tahes linnuliik, mis on tõenäoliselt lindude gripile vastuvõtlik ja ei ole ette nähtud loomseteks saadusteks.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vajalikke ja asjakohaseid meetmeid, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt loomaaedades peetavatele haigusele vastuvõtlikele lindudele, võttes arvesse I lisas sätestatud kriteeriume ja ohutegureid.

Artikkel 4

Vastavalt riskianalüüsile võivad liikmesriigid otsustada selliste loomaaedades peetavate haigusele vastuvõtlike lindude vakstineerimise, keda võib ohustada lindude gripp, vastavalt I lisas sätestatud nõuetega.

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid, kes kavatsevad vaktsineerida vastavalt artiklile 4, esitavad komisjonile ja ametlikult toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele loomaaedades peetavate haigusele vastuvõtlike lindude vaktsineerimise kava.

2.   Lõikes 1 nimetatud vaktsineerimise kava sisaldab järgmist teavet:

| a) | nende loomaaedade täpne aadress ja asukoht, kus vaktsineerimine toimub; |
| --- | --- |

a)

nende loomaaedade täpne aadress ja asukoht, kus vaktsineerimine toimub;

| b) | haigusele vastuvõtlike lindude märgistamine ja nende hulk; |
| --- | --- |

b)

haigusele vastuvõtlike lindude märgistamine ja nende hulk;

| c) | vaktsineeritavate lindude individuaalne märgistamine; |
| --- | --- |

c)

vaktsineeritavate lindude individuaalne märgistamine;

| d) | kasutatava vaktsiini tüüp, vaktsineerimisskeem ja -aeg; |
| --- | --- |

d)

kasutatava vaktsiini tüüp, vaktsineerimisskeem ja -aeg;

| e) | põhjused vaktsineerimismeetmete kohaldamise otsustamiseks; |
| --- | --- |

e)

põhjused vaktsineerimismeetmete kohaldamise otsustamiseks;

| f) | vaktsineerimise ajakava. |
| --- | --- |

f)

vaktsineerimise ajakava.

Artikkel 6

Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  EÜT L 167, 22.6.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

(3)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/68/EÜ (ELT L 226, 25.6.2004, lk 128).

3

(4)  EÜT L 94, 9.4.1999, lk 24.

4

(5)  ELT L 274, 20.10.2005, lk 105. Otsust on viimati muudetud otsusega 745/2005/EÜ (Vt käesoleva ELT lk 79).

5

---

I LISA

Artiklis 3 sätestatud meetmete rakendamisel igas üksikus loomaaias arvesse võetavad kriteeriumid ja ohutegurid

| 1. | Ettevõtte asukoht lindude rännuteel, eriti Aasia kesk- ja idaosast ning Kaspia ja Musta mere piirkonnast tulevatel teekondadel. |
| --- | --- |

1.

Ettevõtte asukoht lindude rännuteel, eriti Aasia kesk- ja idaosast ning Kaspia ja Musta mere piirkonnast tulevatel teekondadel.

| 2. | Loomaaia kaugus niisketest aladest, tiikidest, soodest, järvedest või jõgedest, kuhu rändavad veelinnud võivad koguneda. |
| --- | --- |

2.

Loomaaia kaugus niisketest aladest, tiikidest, soodest, järvedest või jõgedest, kuhu rändavad veelinnud võivad koguneda.

| 3. | Loomaaia asumine piirkonnas, kus on rändlindude ja eriti rändavate veelindude suur asustustihedus. |
| --- | --- |

3.

Loomaaia asumine piirkonnas, kus on rändlindude ja eriti rändavate veelindude suur asustustihedus.

---

II LISA

VAKTSINEERIMISE NÕUDED

| 1. | Läbiviidava vaktsineerimise ulatus | Vaktsineeritakse ainult loomaaias haigusele vastuvõtlikke linde. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Vaktsineeritavate lindude liigid | Koostatakse kõigi vaktsineeritavate lindude nimekiri koos individuaalse identifitseerimisega, nimekirja säilitatakse vähemalt 10 aastat alates vakstineerimise kuupäevast. |
| 3. | Vaktsineerimise kehtivus | Kõik loomaaias vaktsineeritavad linnud tuleb vaktsineerida võimalikult kiiresti. Kõik vaktsineerimised loomaaias tuleb igal juhul lõpetada 96 tunniga. |
| 4. | Vaktsineeritud lindude ja neist saadud toodete teatav liikumiskeeld | Vaktsineeritud lindudega ei või kaubelda ega neid vedada muidu kui ametliku järelevalve all samas liikmesriigis asuvate loomaaedade vahel või pärast seda, kui teine liikmesriik on andnud eriloa.
  Sellistelt lindudelt pärit saadused ei jõua toiduahelasse. |
| 5. | Vaktsineeritud lindude märgistamine ja registreerimine | Vaktsineeritud linnud peavad olema üksikult tuvastatavad ja aruanded nende lindude kohta peavad sisaldama vastavaid märkmeid. Võimaluse korral varustatakse linnud vaktsineerimise ajal vaktsineerimise toimumisele osutava kustutamatu märgiga. |
| 6. | Vaktsineerimiskampaania läbiviimine | Linnud vaktsineeritakse pädeva asutuse riikliku veterinaararsti järelevalve all. Viiruse võimaliku levimise vältimiseks tuleb võtta vajalikud meetmed. Järelejäänud vaktsiinikogused saadetakse tagasi vaktsiini levitamise kohta koos kirjaliku aruandega vaktsineeritud lindude ja kasutatud dooside arvu kohta.
  Võimaluse korral võetakse lindude gripi seroloogiliste proovide jaoks vereproovid enne vaktsineerimist ja hiljemalt 30 päeva pärast vaktsineerimist. Aruandeid proovide tulemuste kohta tuleb alles hoida vähemalt 10 aastat. |
| 7. | Kasutatav vaktsiin | Kasutatav inaktiveeritud vaktsiin on sobivalt formuleeritud ja on ringleva viiruse tüübi vastu tõhus. Seda kasutatakse tootja ja veterinaarasutuste juhiste kohaselt. |
| 8. | Komisjoni teavitamine käesoleva programmi rakendamisest | Üksikasjalik aruanne programmi rakendamise kohta koos võetud proovide tulemustega esitatakse komisjonile ja liikmesriikidele alalises toiduahela- ja loomatervishoiukomitees. |

1.

Läbiviidava vaktsineerimise ulatus

Vaktsineeritakse ainult loomaaias haigusele vastuvõtlikke linde.

2.

Vaktsineeritavate lindude liigid

Koostatakse kõigi vaktsineeritavate lindude nimekiri koos individuaalse identifitseerimisega, nimekirja säilitatakse vähemalt 10 aastat alates vakstineerimise kuupäevast.

3.

Vaktsineerimise kehtivus

Kõik loomaaias vaktsineeritavad linnud tuleb vaktsineerida võimalikult kiiresti. Kõik vaktsineerimised loomaaias tuleb igal juhul lõpetada 96 tunniga.

4.

Vaktsineeritud lindude ja neist saadud toodete teatav liikumiskeeld

Vaktsineeritud lindudega ei või kaubelda ega neid vedada muidu kui ametliku järelevalve all samas liikmesriigis asuvate loomaaedade vahel või pärast seda, kui teine liikmesriik on andnud eriloa.

Sellistelt lindudelt pärit saadused ei jõua toiduahelasse.

5.

Vaktsineeritud lindude märgistamine ja registreerimine

Vaktsineeritud linnud peavad olema üksikult tuvastatavad ja aruanded nende lindude kohta peavad sisaldama vastavaid märkmeid. Võimaluse korral varustatakse linnud vaktsineerimise ajal vaktsineerimise toimumisele osutava kustutamatu märgiga.

6.

Vaktsineerimiskampaania läbiviimine

Linnud vaktsineeritakse pädeva asutuse riikliku veterinaararsti järelevalve all. Viiruse võimaliku levimise vältimiseks tuleb võtta vajalikud meetmed. Järelejäänud vaktsiinikogused saadetakse tagasi vaktsiini levitamise kohta koos kirjaliku aruandega vaktsineeritud lindude ja kasutatud dooside arvu kohta.

Võimaluse korral võetakse lindude gripi seroloogiliste proovide jaoks vereproovid enne vaktsineerimist ja hiljemalt 30 päeva pärast vaktsineerimist. Aruandeid proovide tulemuste kohta tuleb alles hoida vähemalt 10 aastat.

7.

Kasutatav vaktsiin

Kasutatav inaktiveeritud vaktsiin on sobivalt formuleeritud ja on ringleva viiruse tüübi vastu tõhus. Seda kasutatakse tootja ja veterinaarasutuste juhiste kohaselt.

8.

Komisjoni teavitamine käesoleva programmi rakendamisest

Üksikasjalik aruanne programmi rakendamise kohta koos võetud proovide tulemustega esitatakse komisjonile ja liikmesriikidele alalises toiduahela- ja loomatervishoiukomitees.

---

| 22.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 279/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 279/79

---

KOMISJONI OTSUS,

21. oktoober 2005,

millega muudetakse otsust 2005/734/EÜ, millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4199 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/745/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude gripp on väga nakkav kodulindude ja lindude haigus, põhjustades suremust ja häireid, mis võivad kiiresti omandada episootilised mõõtmed, kujutada tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele ning vähendada järsult kodulinnukasvatuse tasuvust. On olemas oht, et haigustekitajad levivad eluslindude ja linnulihatoodete rahvusvahelise kaubanduse teel. |
| --- | --- |

(1)

Lindude gripp on väga nakkav kodulindude ja lindude haigus, põhjustades suremust ja häireid, mis võivad kiiresti omandada episootilised mõõtmed, kujutada tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele ning vähendada järsult kodulinnukasvatuse tasuvust. On olemas oht, et haigustekitajad levivad eluslindude ja linnulihatoodete rahvusvahelise kaubanduse teel.

| (2) | Hiljuti on leidnud kinnitust A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi esinemine ühenduse naabruses asuvates kolmandates riikides. Kaudsete tõendite ja molekulaarepidemioloogiliste andmete põhjal võib kindlalt oletada, et lindude gripi viirus on levinud rändlindude kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Hiljuti on leidnud kinnitust A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripi esinemine ühenduse naabruses asuvates kolmandates riikides. Kaudsete tõendite ja molekulaarepidemioloogiliste andmete põhjal võib kindlalt oletada, et lindude gripi viirus on levinud rändlindude kaudu.

| (3) | Olukorra jälgimiseks liikmesriikides võttis komisjon vastu 17. oktoobri 2005. aasta otsuse 2005/732/EÜ, millega kiidetakse heaks liikmesriikides 2005. aastal kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks teostatavate uuringute rakendamise programmid ning sätestatakse eeskirjad aruannete esitamiseks ja õiguse osas saada ühenduse rahalist toetust kõnealuste programmide rakenduskuludeks. (2) |
| --- | --- |

(3)

Olukorra jälgimiseks liikmesriikides võttis komisjon vastu 17. oktoobri 2005. aasta otsuse 2005/732/EÜ, millega kiidetakse heaks liikmesriikides 2005. aastal kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks teostatavate uuringute rakendamise programmid ning sätestatakse eeskirjad aruannete esitamiseks ja õiguse osas saada ühenduse rahalist toetust kõnealuste programmide rakenduskuludeks. (2)

| (4) | Selleks et vähendada ohtu, et A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripp võiks metslindude kaudu levida linnukasvatustesse ja teistesse hoonetesse, kus linde vangistuses peetakse, võeti vastu komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/734/EÜ, millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem. (3) |
| --- | --- |

(4)

Selleks et vähendada ohtu, et A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega lindude gripp võiks metslindude kaudu levida linnukasvatustesse ja teistesse hoonetesse, kus linde vangistuses peetakse, võeti vastu komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/734/EÜ, millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem. (3)

| (5) | Kõnealuse otsuse kohaselt peavad liikmesriigid tegema kindlaks kodulinde ja teisi vangistuses elavaid linde pidavad põllumajandusettevõtted, mida epidemioloogiliste ja ornitoloogiliste andmete põhjal tuleks käsitada eriti vastuvõtlikena A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 levikule metslindude kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse otsuse kohaselt peavad liikmesriigid tegema kindlaks kodulinde ja teisi vangistuses elavaid linde pidavad põllumajandusettevõtted, mida epidemioloogiliste ja ornitoloogiliste andmete põhjal tuleks käsitada eriti vastuvõtlikena A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 levikule metslindude kaudu.

| (6) | Pidades silmas ühenduse metslindude uue rändeperioodi lähenemist ja teateid lindude gripi uute puhangute kohta ühenduse naabruses asuvates kolmandates riikides, on asjakohane tugevdada ja vajaduse korral täiendada otsusega 2005/734/EÜ juba kehtestatud ühenduse meetmeid, et vähendada lindude gripi leviku ohtu. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas ühenduse metslindude uue rändeperioodi lähenemist ja teateid lindude gripi uute puhangute kohta ühenduse naabruses asuvates kolmandates riikides, on asjakohane tugevdada ja vajaduse korral täiendada otsusega 2005/734/EÜ juba kehtestatud ühenduse meetmeid, et vähendada lindude gripi leviku ohtu.

| (7) | Seepärast tuleks otsust 2005/734/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsust 2005/734/EÜ vastavalt muuta.

| (8) | Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni 5. novembriks 2005 käesoleva otsuse nõuetekohase rakendamise tagamiseks võetud meetmetest. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni 5. novembriks 2005 käesoleva otsuse nõuetekohase rakendamise tagamiseks võetud meetmetest.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on vastavuses toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on vastavuses toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2005/734/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisatakse artikkel 2a:
  “Artikkel 2a
  Täiendavad meetmed ohu vähendamiseks
  1.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumi piirkondades, mille puhul nad on kindlaks teinud, et lindude gripi puhkemise oht on eriti suur, järgitakse kooskõlas artikli 1 lõikega 1 järgmisi tingimusi:






  a) | kodulindude pidamine välitingimustes keelustatakse viivitamata; pädev asutus võib siiski lubada kodulindude pidamist välitingimustes, tingimusel et lindude sööta ja jooki hoitakse sisetingimustes või varikatuse all, mis on piisav, et mitte meelitada metslinde maanduma, ning millega välditakse metslindude kokkupuudet kodulindudele ettenähtud sööda ja joogiga; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisatakse artikkel 2a:

“Artikkel 2a

Täiendavad meetmed ohu vähendamiseks

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumi piirkondades, mille puhul nad on kindlaks teinud, et lindude gripi puhkemise oht on eriti suur, järgitakse kooskõlas artikli 1 lõikega 1 järgmisi tingimusi:

a)

kodulindude pidamine välitingimustes keelustatakse viivitamata; pädev asutus võib siiski lubada kodulindude pidamist välitingimustes, tingimusel et lindude sööta ja jooki hoitakse sisetingimustes või varikatuse all, mis on piisav, et mitte meelitada metslinde maanduma, ning millega välditakse metslindude kokkupuudet kodulindudele ettenähtud sööda ja joogiga;

| b) | teatavate kodulindude heaoluks nõutavad välitingimustes asuvad veemahutid on piisavalt kaitstud metsikute veelindude eest; |
| --- | --- |

b)

teatavate kodulindude heaoluks nõutavad välitingimustes asuvad veemahutid on piisavalt kaitstud metsikute veelindude eest;

| c) | kodulindudele ei anta vett veelindudele ligipääsetavatest pinnavee reservuaaridest, välja arvatud juhul, kui sellist vett on töödeldud, et tagada võimaliku viiruse inaktiveerimine; |
| --- | --- |

c)

kodulindudele ei anta vett veelindudele ligipääsetavatest pinnavee reservuaaridest, välja arvatud juhul, kui sellist vett on töödeldud, et tagada võimaliku viiruse inaktiveerimine;

| d) | keelatakse seltsidesse Anseriformes ja Charadriiformes kuuluvate lindude kasutamine peibutuslindudena linnujahil; selliseid linde võib siiski peibutuslindudena kasutada pädeva asutuse range järelevalve all, et meelitada ligi metslinde, kellelt on ette nähtud võtta proove otsusega 2005/732/EÜ kehtestatud seireprogrammi raames. |
| --- | --- |

d)

keelatakse seltsidesse Anseriformes ja Charadriiformes kuuluvate lindude kasutamine peibutuslindudena linnujahil; selliseid linde võib siiski peibutuslindudena kasutada pädeva asutuse range järelevalve all, et meelitada ligi metslinde, kellelt on ette nähtud võtta proove otsusega 2005/732/EÜ kehtestatud seireprogrammi raames.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kodulindude ja teiste lindude kokkutoomine turgudele, etendustele, näitustele ja kultuurisündmustele on keelatud; pädev asutus võib siiski lubada kodulindude ja teiste vangistuses elavate lindude kokkutoomist sellistesse kohtadesse, kui riskihindamise tulemus on soodne.”

| 2. | Artiklis 4 asendatakse kuupäev “31. jaanuar 2006” kuupäevaga “1. detsember 2005”. |
| --- | --- |

2.

Artiklis 4 asendatakse kuupäev “31. jaanuar 2006” kuupäevaga “1. detsember 2005”.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed ning avaldavad need. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  ELT L 274, 20.10.2005, lk 95.

2

(3)  ELT L 274, 20.10.2005, lk 105.

3

---