# Euroopan unionin L 269/14.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 269 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta14. lokakuuta 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 269

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta14. lokakuuta 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1666/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1667/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, sokerialalla sovellettavista siirtymätoimenpiteistä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian unioniin liittymisen vuoksi annetun asetuksen (EY) N:o 60/2004 muuttamisesta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1668/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, ostoista, varastoinnista ja varastojen myynnistä koostuvien interventioiden rahoituskulujen laskemisessa sovellettavien korkokantojen vahvistamisesta EMOTR:n tukiosaston varainhoitovuodeksi 2006 | 4 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1669/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, melassin 14 päivästä lokakuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla | 6 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1670/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta | 8 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1671/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1138/2005 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 9. osittaista tarjouskilpailua varten | 10 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1672/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, voin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 581/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa | 11 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1673/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta rasvattomalle maitojauheelle asetuksessa (EY) N:o 582/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa | 13 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1674/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, Puolan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla I ja II b | 14 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1675/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 16 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1676/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1058/2005 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta | 18 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1677/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1438/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 19 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1678/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1059/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 20 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 1666/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 1667/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, sokerialalla sovellettavista siirtymätoimenpiteistä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian unioniin liittymisen vuoksi annetun asetuksen (EY) N:o 60/2004 muuttamisesta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 1668/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, ostoista, varastoinnista ja varastojen myynnistä koostuvien interventioiden rahoituskulujen laskemisessa sovellettavien korkokantojen vahvistamisesta EMOTR:n tukiosaston varainhoitovuodeksi 2006

4

Komission asetus (EY) N:o 1669/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, melassin 14 päivästä lokakuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla

6

Komission asetus (EY) N:o 1670/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

8

Komission asetus (EY) N:o 1671/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1138/2005 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 9. osittaista tarjouskilpailua varten

10

Komission asetus (EY) N:o 1672/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, voin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 581/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

11

Komission asetus (EY) N:o 1673/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta rasvattomalle maitojauheelle asetuksessa (EY) N:o 582/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

13

*

Komission asetus (EY) N:o 1674/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, Puolan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla I ja II b

14

Komission asetus (EY) N:o 1675/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

16

Komission asetus (EY) N:o 1676/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1058/2005 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

18

Komission asetus (EY) N:o 1677/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1438/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

19

Komission asetus (EY) N:o 1678/2005, annettu 13 päivänä lokakuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1059/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

20

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Euroopan parlamentti ja neuvosto |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 7 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottamisesta Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoituksesta 7 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen, joka täydentää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehtyä toimielinten sopimusta, 3 kohdan mukaisesti | 21 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 7 päivänä syyskuuta 2005, joustovälineen varojen käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 24 kohdan mukaisesti kunnostamis- ja jälleenrakennusavun myöntämiseksi tsunamin kohteeksi joutuneille maille | 23 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 7 päivänä syyskuuta 2005, vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien tarkistamisesta | 24 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 2 päivänä elokuuta 2004, valtiontuesta, jota Ranska on myöntänyt France Télécomille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3061)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komission päätös, tehty 13 päivänä lokakuuta 2005, erittäin patogeenisen lintuinfluenssan epäiltyyn esiintymiseen Romaniassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4068)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista käsittelevän EY:n ja EFTA:n sekakomitean päätös N:o 1/2005, tehty 4 päivänä lokakuuta 2005, Romanian kutsumisesta liittymään 20 päivänä toukokuuta 1987 tehtyyn tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista koskevaan yleissopimukseen | 44 |
| | * | Yhteistä passitusta käsittelevän EY:n ja EFTA:n sekakomitean päätös N:o 5/2005, tehty 4 päivänä lokakuuta 2005, Romanian kutsumisesta liittymään 20 päivänä toukokuuta 1987 tehtyyn yhteistä passitusmenettelyä koskevaan yleissopimukseen | 46 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Euroopan parlamentti ja neuvosto

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 7 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottamisesta Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoituksesta 7 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen, joka täydentää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehtyä toimielinten sopimusta, 3 kohdan mukaisesti

21

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 7 päivänä syyskuuta 2005, joustovälineen varojen käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 24 kohdan mukaisesti kunnostamis- ja jälleenrakennusavun myöntämiseksi tsunamin kohteeksi joutuneille maille

23

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 7 päivänä syyskuuta 2005, vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien tarkistamisesta

24

Komissio

*

Komission päätös, tehty 2 päivänä elokuuta 2004, valtiontuesta, jota Ranska on myöntänyt France Télécomille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3061)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3061)

1

30

*

Komission päätös, tehty 13 päivänä lokakuuta 2005, erittäin patogeenisen lintuinfluenssan epäiltyyn esiintymiseen Romaniassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4068)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4068)

1

42

*

Tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista käsittelevän EY:n ja EFTA:n sekakomitean päätös N:o 1/2005, tehty 4 päivänä lokakuuta 2005, Romanian kutsumisesta liittymään 20 päivänä toukokuuta 1987 tehtyyn tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista koskevaan yleissopimukseen

44

*

Yhteistä passitusta käsittelevän EY:n ja EFTA:n sekakomitean päätös N:o 5/2005, tehty 4 päivänä lokakuuta 2005, Romanian kutsumisesta liittymään 20 päivänä toukokuuta 1987 tehtyyn yhteistä passitusmenettelyä koskevaan yleissopimukseen

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1666/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 13 päivänä lokakuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 204 | 52,0 |
| 999 | 50,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 999 | 98,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 73,8 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 68,1 |
| 524 | 57,2 |
| 528 | 70,3 |
| 999 | 66,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 88,3 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 152,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 107,5 |
| 512 | 89,6 |
| 528 | 11,2 |
| 720 | 48,5 |
| 800 | 163,1 |
| 804 | 77,5 |
| 999 | 83,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,7 |
| 388 | 56,9 |
| 720 | 54,1 |
| 999 | 67,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

49,2

204

52,0

999

50,6

0707 00 05

052

101,8

999

101,8

0709 90 70

052

98,7

999

98,7

0805 50 10

052

73,8

382

63,3

388

68,1

524

57,2

528

70,3

999

66,5

0806 10 10

052

88,3

400

215,8

999

152,1

0808 10 80

388

85,2

400

107,5

512

89,6

528

11,2

720

48,5

800

163,1

804

77,5

999

83,2

0808 20 50

052

90,7

388

56,9

720

54,1

999

67,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1667/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

sokerialalla sovellettavista siirtymätoimenpiteistä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian unioniin liittymisen vuoksi annetun asetuksen (EY) N:o 60/2004 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymissopimuksen,

ottaa huomioon Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 41 artiklan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 60/2004 (1) 7 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kyseisiltä jäsenvaltioilta veloitettava summa poistamattomien ylijäämämäärien osalta otetaan huomioon markkinointivuoden 2004/2005 tuotantomaksujen laskennassa. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 60/2004 (1) 7 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kyseisiltä jäsenvaltioilta veloitettava summa poistamattomien ylijäämämäärien osalta otetaan huomioon markkinointivuoden 2004/2005 tuotantomaksujen laskennassa.

| (2) | Veloitettavaa summaa ei tiedetä laskettaessa markkinointivuoden 2004/2005 tuotantomaksuja syyskuussa 2005, sillä poistamista koskevien todisteiden toimittamisen aikarajaa on siirretty komission asetuksella (EY) N:o 651/2005 31 päivään maaliskuuta 2006. Tämän vuoksi olisi säädettävä, että kyseinen summa otetaan huomioon laskettaessa markkinointivuoden 2005/2006 tuotantomaksuja syyskuussa 2006. |
| --- | --- |

(2)

Veloitettavaa summaa ei tiedetä laskettaessa markkinointivuoden 2004/2005 tuotantomaksuja syyskuussa 2005, sillä poistamista koskevien todisteiden toimittamisen aikarajaa on siirretty komission asetuksella (EY) N:o 651/2005 31 päivään maaliskuuta 2006. Tämän vuoksi olisi säädettävä, että kyseinen summa otetaan huomioon laskettaessa markkinointivuoden 2005/2006 tuotantomaksuja syyskuussa 2006.

| (3) | Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 60/2004 on muutettava. Koska tämän muutoksen on tapahduttava ennen markkinointivuoden 2004/2005 tuotantomaksujen vahvistamista, on aiheellista säätää, että tämä asetus tulee voimaan välittömästi. |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 60/2004 on muutettava. Koska tämän muutoksen on tapahduttava ennen markkinointivuoden 2004/2005 tuotantomaksujen vahvistamista, on aiheellista säätää, että tämä asetus tulee voimaan välittömästi.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 60/2004 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jos markkinoilta poistamisesta ei esitetä 1 kohdan mukaisesti todisteita koko ylijäämän tai sen jonkin osan osalta, uudelta jäsenvaltiolta veloitetaan poistamatta jäänyttä määrää vastaava summa kerrottuna CN-koodiin 1701 99 10 10 kuuluvaan valkoiseen sokeriin 1 päivän toukokuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2005 välisenä aikana sovellettavilla suurimmilla vientituilla. Kokonaismäärästä siirretään 25 prosentin suuruinen osuus yhteisön talousarvioon viimeistään 31 päivänä joulukuuta vuosina 2006, 2007, 2008 ja 2009. Kokonaismäärä otetaan huomioon markkinointivuoden 2005/2006 tuotantomaksujen laskennassa.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 9, 15.1.2004, s. 8. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 651/2005 (EUVL L 108, 29.4.2005, s. 3).

1

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/4

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1668/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

ostoista, varastoinnista ja varastojen myynnistä koostuvien interventioiden rahoituskulujen laskemisessa sovellettavien korkokantojen vahvistamisesta EMOTR:n tukiosaston varainhoitovuodeksi 2006

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon interventioiden rahoittamista Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta koskevista yleisistä säännöistä 2 päivänä elokuuta 1978 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1883/78 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ostoista, varastoinnista ja myynnistä koostuvien interventioiden rahoituskulujen laskennassa sovellettavista korkokannoista ja menetelmästä 12 päivänä helmikuuta 1988 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 411/88 (2) 3 artiklassa säädetään, että interventioiden rahoituskulujen laskemiseen käytettävä yhdenmukainen korkokanta vastaa kolmen kuukauden Euribor-korkoja, jotka painotetaan yhdellä kolmasosalla, ja kahdentoista kuukauden Euribor-korkoja, jotka painotetaan kahdella kolmasosalla. |
| --- | --- |

(1)

Ostoista, varastoinnista ja myynnistä koostuvien interventioiden rahoituskulujen laskennassa sovellettavista korkokannoista ja menetelmästä 12 päivänä helmikuuta 1988 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 411/88 (2) 3 artiklassa säädetään, että interventioiden rahoituskulujen laskemiseen käytettävä yhdenmukainen korkokanta vastaa kolmen kuukauden Euribor-korkoja, jotka painotetaan yhdellä kolmasosalla, ja kahdentoista kuukauden Euribor-korkoja, jotka painotetaan kahdella kolmasosalla.

| (2) | Komissio vahvistaa tämän korkokannan ennen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston kunkin tilikauden alkua vahvistamista edeltävien kuuden kuukauden aikana todettujen korkokantojen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Komissio vahvistaa tämän korkokannan ennen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston kunkin tilikauden alkua vahvistamista edeltävien kuuden kuukauden aikana todettujen korkokantojen perusteella.

| (3) | Asetuksen (ETY) N:o 411/88 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan jäsenvaltioille, joiden korkokanta on vähintään kuuden kuukauden ajan ollut pienempi kuin koko yhteisölle vahvistettu yhdenmukainen korkokanta, vahvistetaan erityinen korkokanta. Jos jäsenvaltio ei ilmoita korkokulujensa keskiarvoa ennen varainhoitovuoden loppua, sovellettava erityinen korkokanta vahvistetaan mainitun asetuksen liitteessä ilmoitetun viitekorkokannan perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (ETY) N:o 411/88 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan jäsenvaltioille, joiden korkokanta on vähintään kuuden kuukauden ajan ollut pienempi kuin koko yhteisölle vahvistettu yhdenmukainen korkokanta, vahvistetaan erityinen korkokanta. Jos jäsenvaltio ei ilmoita korkokulujensa keskiarvoa ennen varainhoitovuoden loppua, sovellettava erityinen korkokanta vahvistetaan mainitun asetuksen liitteessä ilmoitetun viitekorkokannan perusteella.

| (4) | Asetuksen (ETY) N:o 411/88 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jos jäsenvaltion korkokulujen keskimääräinen osuus varainhoitovuonna 2005 ja 2006 on suurempi kuin yhteisölle määritetty yhdenmukainen korkokanta kaksinkertaisena, yhteisö voi korvata korkokulut soveltamalla yhdenmukaista korkokantaa, johon lisätään kaksinkertaisen viimeksi mainitun koron sekä kyseisen jäsenvaltion maksaman tosiasiallisen koron välinen erotus. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (ETY) N:o 411/88 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jos jäsenvaltion korkokulujen keskimääräinen osuus varainhoitovuonna 2005 ja 2006 on suurempi kuin yhteisölle määritetty yhdenmukainen korkokanta kaksinkertaisena, yhteisö voi korvata korkokulut soveltamalla yhdenmukaista korkokantaa, johon lisätään kaksinkertaisen viimeksi mainitun koron sekä kyseisen jäsenvaltion maksaman tosiasiallisen koron välinen erotus.

| (5) | Ottaen huomioon jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat tiedonnannot EMOTR:n varainhoitovuonna 2006 sovellettavat korkokannat olisi vahvistettava näiden eri tekijöiden perusteella. |
| --- | --- |

(5)

Ottaen huomioon jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat tiedonnannot EMOTR:n varainhoitovuonna 2006 sovellettavat korkokannat olisi vahvistettava näiden eri tekijöiden perusteella.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat EMOTR-komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat EMOTR-komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

EMOTR:n tukiosaston tilikaudelle 2006 kirjattavien menojen osalta:

| 1) | asetuksen (ETY) N:o 1883/78 5 artiklassa säädetty yhdenmukainen korkokanta on 2,2 prosenttia muiden kuin tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden osalta; |
| --- | --- |

1)

asetuksen (ETY) N:o 1883/78 5 artiklassa säädetty yhdenmukainen korkokanta on 2,2 prosenttia muiden kuin tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden osalta;

| 2) | asetuksen (ETY) N:o 411/88 4 artiklan 1 kohdassa säädetty erityinen korkokanta on:






  a) | Tšekin, Ranskan, Itävallan ja Suomen osalta 2,1 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

2)

asetuksen (ETY) N:o 411/88 4 artiklan 1 kohdassa säädetty erityinen korkokanta on:

a)

Tšekin, Ranskan, Itävallan ja Suomen osalta 2,1 prosenttia;

| b) | Ruotsin osalta 1,8 prosenttia; |
| --- | --- |

b)

Ruotsin osalta 1,8 prosenttia;

| 3) | korkokanta, joka korvataan asetuksen (ETY) N:o 411/88 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, on:






  a) | Kyproksen osalta 3,2 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

3)

korkokanta, joka korvataan asetuksen (ETY) N:o 411/88 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, on:

a)

Kyproksen osalta 3,2 prosenttia;

| b) | Unkarin osalta 5,1 prosenttia; |
| --- | --- |

b)

Unkarin osalta 5,1 prosenttia;

| c) | Puolan osalta 3,0 prosenttia; |
| --- | --- |

c)

Puolan osalta 3,0 prosenttia;

| d) | Slovenian osalta 2,8 prosenttia; |
| --- | --- |

d)

Slovenian osalta 2,8 prosenttia;

| e) | Yhdistyneen kuningaskunnan osalta 2,3 prosenttia. |
| --- | --- |

e)

Yhdistyneen kuningaskunnan osalta 2,3 prosenttia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 216, 5.8.1978, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 695/2005 (EUVL L 114. 4.5.2005, s. 1).

1

(2)  EYVL L 40, 13.2.1988, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 956/2005 (EUVL L 164, 24.6.2005, s. 8).

2

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1669/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

melassin 14 päivästä lokakuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Melassin tuontia sokerialalla koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1422/95 (2) säädetään, että edustavana hintana pidetään komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) vahvistettua melassin cif-tuontihintaa. Kyseinen hinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. |
| --- | --- |

(1)

Melassin tuontia sokerialalla koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1422/95 (2) säädetään, että edustavana hintana pidetään komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) vahvistettua melassin cif-tuontihintaa. Kyseinen hinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle.

| (2) | Edustavia hintoja vahvistettaessa huomioon on otettava kaikki asetuksen (ETY) N:o 785/68 3 artiklassa säädetyt tiedot, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä tapauksia, ja tarvittaessa hinnat voidaan vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklassa säädetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Edustavia hintoja vahvistettaessa huomioon on otettava kaikki asetuksen (ETY) N:o 785/68 3 artiklassa säädetyt tiedot, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä tapauksia, ja tarvittaessa hinnat voidaan vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklassa säädetyn menetelmän mukaisesti.

| (3) | Jotta voitaisiin mukauttaa muuhun kuin vakiolaatuun liittyvä hinta, hintoja on syytä nostaa tai laskea tarjotun melassin laadun mukaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin mukauttaa muuhun kuin vakiolaatuun liittyvä hinta, hintoja on syytä nostaa tai laskea tarjotun melassin laadun mukaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan mukaisesti.

| (4) | Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisätuontitulleja asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen suspendoidaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät. |
| --- | --- |

(4)

Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisätuontitulleja asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen suspendoidaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät.

| (5) | On syytä vahvistaa kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

On syytä vahvistaa kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 141, 24.6.1995, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 79/2003 (EYVL L 13, 18.1.2003, s. 4).

2

(3)  EYVL 145, 27.6.1968, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1422/95.

3

---

LIITE

Melassin 14 päivästä lokakuuta 2005 sovellettavat edustavat hinnat ja lisätuontitullit sokerialalla

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta | Asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklassa tarkoitetun suspendoimisen vuoksi tuonnissa sovellettava tulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,00 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,60 | — | 0 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta

Asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklassa tarkoitetun suspendoimisen vuoksi tuonnissa sovellettava tulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (1)

1703 10 00 (2)

11,00

—

0

1703 90 00 (2)

11,60

—

0

---

(1)  Tämä määrä korvaa, asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tuotteille vahvistetun yhteisen tullitariffin tullin.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle.

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1670/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 mukaan denaturoimattoman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakasokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 28 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset. Saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 mukaan denaturoimattoman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakasokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 28 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset. Saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat.

| (3) | Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle. Vakiolaatu määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa II kohdassa. Kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi kyseisen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (2). Tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden. |
| --- | --- |

(3)

Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle. Vakiolaatu määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa II kohdassa. Kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi kyseisen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (2). Tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden.

| (4) | Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä. |
| --- | --- |

(4)

Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä.

| (5) | Tuki on vahvistettava joka toinen viikko. Tukea voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava joka toinen viikko. Tukea voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan.

| (7) | Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta.

| (8) | Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille. |
| --- | --- |

(8)

Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille.

| (9) | Kun otetaan huomioon nämä tekijät ja sokerialan nykyinen markkinatilanne ja erityisesti sokerin noteeraukset tai hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, on syytä vahvistaa tuki soveltuvien määrien mukaiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan huomioon nämä tekijät ja sokerialan nykyinen markkinatilanne ja erityisesti sokerin noteeraukset tai hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, on syytä vahvistaa tuki soveltuvien määrien mukaiseksi.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimattomien tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä esitettyjen määrien mukaisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

---

LIITE

14 PÄIVÄSTÄ LOKAKUUTA 2005 SOVELLETTAVAT SELLAISENAAN VIETÄVIEN VALKOISEN SOKERIN JA RAAKASOKERIN VIENTITUET (1)

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tukimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,70 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3744 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:







  S00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999, annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tukimäärä

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,70 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,63

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3744

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).

Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:

S00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999, annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta 1 päivästä helmikuuta 2005 alkaen Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen muuttamiseksi jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/45/EY (EUVL L 23, 26.1.2005, s. 17) mukaisesti.

(2)  Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuottoaste on 92 prosenttia. Jos viedyn raakasokerin tuottoaste poikkeaa 92 prosentista, vientituen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1671/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1138/2005 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 9. osittaista tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2005/2006 15 päivänä heinäkuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1138/2005 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja. |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2005/2006 15 päivänä heinäkuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1138/2005 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1138/2005 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1138/2005 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan vientituen enimmäismääräksi asetuksen (EY) N:o 1138/2005 nojalla järjestetyssä valkoisen sokerin 9. tarjouskilpailussa 39,407 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUVL L 185, 16.7.2005, s. 3.

2

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/11

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1672/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

voin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 581/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eräiden voilaatujen vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 581/2004 (2) säädetään pysyvästä tarjouskilpailusta. |
| --- | --- |

(1)

Eräiden voilaatujen vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 581/2004 (2) säädetään pysyvästä tarjouskilpailusta.

| (2) | Eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevasta tarjouskilpailusta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 580/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti ja tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tutkinnan perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä 11 päivänä lokakuuta 2005 päättyvälle tarjouskilpailujaksolle. |
| --- | --- |

(2)

Eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevasta tarjouskilpailusta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 580/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti ja tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tutkinnan perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä 11 päivänä lokakuuta 2005 päättyvälle tarjouskilpailujaksolle.

| (3) | Maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(3)

Maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 581/2004 avatussa pysyvässä tarjouskilpailussa, jonka tarjouskilpailujakso päättyy 11 päivänä lokakuuta 2005, vientituen enimmäismäärä mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille tuotteille on tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUVL L 90, 27.3.2004, s. 64. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1239/2005 (EUVL L 200, 30.7.2005, s. 32).

2

(3)  EUVL L 90, 27.3.2004, s. 58. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

3

---

LIITE

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tuote | Vientituen nimikkeistön koodi | Vientituen enimmäismäärä asetuksen (EY) N:o 581/2004 1 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuihin määräpaikkoihin suuntautuvan viennin osalta |
| Voi | ex ex 0405 10 19 9500 | 96,40 |
| Voi | ex ex 0405 10 19 9700 | 98,75 |
| Voiöljy | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,49 |

(EUR/100 kg)

Tuote

Vientituen nimikkeistön koodi

Vientituen enimmäismäärä asetuksen (EY) N:o 581/2004 1 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuihin määräpaikkoihin suuntautuvan viennin osalta

Voi

ex ex 0405 10 19 9500

96,40

Voi

ex ex 0405 10 19 9700

98,75

Voiöljy

ex ex 0405 90 10 9000

120,49

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1673/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta rasvattomalle maitojauheelle asetuksessa (EY) N:o 582/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Rasvattoman maitojauheen vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 582/2004 (2) säädetään pysyvästä tarjouskilpailusta. |
| --- | --- |

(1)

Rasvattoman maitojauheen vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 582/2004 (2) säädetään pysyvästä tarjouskilpailusta.

| (2) | Eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevasta tarjouskilpailusta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 580/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti ja tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tutkinnan perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä 11 päivänä lokakuuta 2005 päättyvällä tarjouskilpailujaksolla. |
| --- | --- |

(2)

Eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevasta tarjouskilpailusta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 580/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti ja tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tutkinnan perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä 11 päivänä lokakuuta 2005 päättyvällä tarjouskilpailujaksolla.

| (3) | Maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(3)

Maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 582/2004 avatussa pysyvässä tarjouskilpailussa, jonka tarjouskilpailujakso päättyy 11 päivänä lokakuuta 2005, vientituen enimmäismäärä mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle tuotteelle ja siinä tarkoitetuille määräpaikoille on 12,49 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUVL L 90, 27.3.2004, s. 67. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1239/2005 (EUVL L 200, 30.7.2005, s. 32).

2

(3)  EUVL L 90, 27.3.2004, s. 58. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

3

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/14

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1674/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

Puolan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla I ja II b

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2005 22 päivänä joulukuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 27/2005 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2005. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2005 22 päivänä joulukuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 27/2005 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2005.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten samassa liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2005 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten samassa liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2005 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen aluksella pitäminen, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen aluksella pitäminen, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2005 kyseisessä liitteessä mainitulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä mainitun kannan kalastus kielletään siinä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai kyseisessä maassa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta tuon päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan aluksella pitäminen, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Jörgen HOLMQUIST

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 768/2005 (EUVL L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUVL L 12, 14.1.2005, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1300/2005 (EUVL L 207, 10.8.2005, s. 1).

3

---

LIITE

| Jäsenvaltio | Puola |
| --- | --- |
| Kanta | COD/1/2B. |
| Laji | Turska (Gadus morhua) |
| Alue | I, II b |
| Päiväys | 1. syyskuuta 2005 |

Jäsenvaltio

Puola

Kanta

COD/1/2B.

Laji

Turska (Gadus morhua)

Alue

I, II b

Päiväys

1. syyskuuta 2005

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/16

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1675/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2). |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2).

| (3) | Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

LIITE

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 13 päivänä lokakuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 12,33 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 11,52 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 10,62 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,81 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 9,18 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

12,33

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

11,52

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

10,62

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,81

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

9,18

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/18

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1676/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 1058/2005 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan.

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1058/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1058/2005 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä.

| (3) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 7 ja 13 päivänä lokakuuta 2005 välisenä aikana osana asetuksessa (EY) N:o 1058/2005 tarkoitettua ohran vientitukea koskevaa tarjouskilpailua.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUVL L 174, 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1677/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1438/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon kauraa koskevasta erityisestä interventiotoimenpiteestä Suomessa ja Ruotsissa 2 päivänä syyskuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1438/2005 markkinointivuodeksi 2005/2006 (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, Bulgariaa, Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä lukuun ottamatta, suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1438/2005. |
| --- | --- |

(1)

Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, Bulgariaa, Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä lukuun ottamatta, suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1438/2005.

| (2) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen on aiheellista vahvistaa enimmäistuki. |
| --- | --- |

(2)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen on aiheellista vahvistaa enimmäistuki.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1438/2005 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 7 päivän ja 13 päivän lokakuuta 2005 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta kauran enimmäisvientitueksi vahvistetaan 22,56 euroa/t.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

(3)  EUVL L 228, 3.9.2005, s. 5.

3

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/20

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1678/2005,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2005,

tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1059/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1059/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1059/2005 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1059/2005 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 7 päivän ja 13 päivän lokakuuta 2005 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta tavallisen vehnän enimmäisvientitueksi vahvistetaan 9,00 EUR tonnia kohti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

1

(2)  EUVL L 174, 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

3

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Euroopan parlamentti ja neuvosto

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/21

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 7 päivänä syyskuuta 2005,

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottamisesta Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoituksesta 7 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen, joka täydentää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehtyä toimielinten sopimusta, 3 kohdan mukaisesti

(2005/706/EY)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1), joka on tehty 7 päivänä marraskuuta 2002 Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoituksesta täydentäen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehtyä toimielinten sopimusta, ja erityisesti sen 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (2),

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteisö on perustanut Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (jäljempänä ’rahasto’) osoittaakseen solidaarisuutta katastrofeista kärsivien alueiden väestölle. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisö on perustanut Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (jäljempänä ’rahasto’) osoittaakseen solidaarisuutta katastrofeista kärsivien alueiden väestölle.

| (2) | Slovakia jätti 24 päivänä tammikuuta 2005 hakemuksen, joka koski rahaston varojen käyttöönottoa myrskystä johtuvan katastrofin vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Slovakia jätti 24 päivänä tammikuuta 2005 hakemuksen, joka koski rahaston varojen käyttöönottoa myrskystä johtuvan katastrofin vuoksi.

| (3) | Marraskuun 7 päivänä 2002 tehdyssä toimielinten sopimuksessa määrätään, että rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön enintään 1 000 000 000 EUR vuosittain. |
| --- | --- |

(3)

Marraskuun 7 päivänä 2002 tehdyssä toimielinten sopimuksessa määrätään, että rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön enintään 1 000 000 000 EUR vuosittain.

| (4) | Slovakiaa marraskuussa 2004 koetellut myrsky täyttää Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottamisen edellytykset, |
| --- | --- |

(4)

Slovakiaa marraskuussa 2004 koetellut myrsky täyttää Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottamisen edellytykset,

OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varainhoitovuodeksi 2005 otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja 5 667 578 EUR maksusitoumusmäärärahoina.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Strasbourgissa 7 päivänä syyskuuta 2005.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BORRELL FONTELLES

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. ALEXANDER

---

(1)  EYVL C 283, 20.11.2002, s. 1.

1

(2)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

2

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/23

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 7 päivänä syyskuuta 2005,

joustovälineen varojen käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 24 kohdan mukaisesti kunnostamis- ja jälleenrakennusavun myöntämiseksi tsunamin kohteeksi joutuneille maille

(2005/707/EY)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 24 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

Budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt maanjäristyksen tai tsunamin kohteeksi joutuneissa maissa (ensi sijassa Indonesia, Sri Lanka ja Malediivit) toteutettavaan kunnostamiseen ja jälleenrakentamiseen myönnettävän 350 000 000 euron tuen, josta 170 000 000 euroa myönnetään vuonna 2005. Osa tarvittavasta tuesta toimitetaan määrittelemällä uudelleen aluetta koskevat ohjeelliset ja vielä sitomattomat ohjelmat yhdessä kyseisten maiden hallitusten kanssa (60 000 000 euroa) käyttämällä nopean toiminnan välinettä (12 000 000 euroa) ja ottamalla käyttöön hätäapuvaraus (70 000 000 euroa). Koska varainhoitovuoden 2005 määrärahojen yläraja otsakkeessa 4 ”Ulkoiset toimet” on jo ylitetty 100 000 000 eurolla ja kaikkia mahdollisuuksia kohdentaa uudelleen tämän otsakkeen määrärahat on tarkasteltu, 15 000 000 euroa rahoitetaan ottamalla käyttöön joustoväline,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Euroopan unionin varainhoitovuoden 2005 lisätalousarviossa nro 3/2005 otetaan käyttöön 15 000 000 euroa joustovälineen varoja maksusitoumusmäärärahoina.

Määrä käytetään rahoitusnäkymien otsakkeeseen 4 ”Ulkoinen toiminta” kuuluvaan, maanjäristyksen tai tsunamin kohteeksi joutuneissa Aasian maissa toteutettavaan kunnostamiseen ja jälleenrakentamiseen myönnettävän tuen rahoittamiseen varainhoitovuoden 2005 talousarvion budjettikohdasta 19 10 04 ”Aasian kehitysmaiden kunnostamiseen ja jälleenrakentamiseen liittyvät toimet”.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Strasbourgissa 7 päivänä syyskuuta 2005.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BORRELL FONTELLES

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. ALEXANDER

---

(1)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. Sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2003/429/EY (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 25).

1

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/24

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 7 päivänä syyskuuta 2005,

vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien tarkistamisesta

(2005/708/EY)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 19, 20 ja 21 kohdan,

ottavat huomioon rahoitusnäkymien tarkistamisesta 19 päivänä toukokuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2003/430/EY (2),

ottavat huomioon komission ehdotukset,

toimivat perustamissopimuksen 272 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti (3),

sekä katsovat seuraavaa:

Neuvoston syyskuussa 2003 hyväksymässä yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksessa (4) säädetään suorien tukien vähentämisestä (”tuen mukauttaminen”) maaseudun kehittämispolitiikan rahoittamiseksi, jotta saavutettaisiin parempi tasapaino kestävän maatalouden edistämiseen ja maaseudun kehittämiseen tähtäävien toimintavälineiden välillä ja voitaisiin rahoittaa lisätoimia maaseudun kehittämiseksi. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn toimielinten sopimuksen liitteessä I esitettyjä rahoitusnäkymiä (jäljempänä ’rahoitusnäkymät’), sellaisina kuin ne ovat muutettuina päätöksellä 2003/430/EY, olisi tämän vuoksi tarkistettava vuodeksi 2006 tuen mukauttamisen vaikutusten huomioon ottamiseksi. Tämän seurauksena alaotsakkeen 1a ”Yhteinen maatalouspolitiikka” maksusitoumusmäärärahoja voidaan käyttää alaotsakkeen 1b ”Maaseudun kehittäminen” lisätoimenpiteiden rahoittamiseen muuttamatta otsakkeen 1 ”Maatalous” enimmäismäärää,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Rahoitusnäkymiä tarkistetaan seuraavasti:

Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen vuotuisia enimmäismääriä taulukoiden 1a, 1b, 2a ja 2b otsakkeessa 1 muutetaan seuraavasti:

| a) | alaotsakkeen 1a ”Yhteinen maatalouspolitiikka” määrärahoja vähennetään vuonna 2006 mukauttamista vastaavalla määrällä;







  Yhteisen maatalouspolitiikan määrärahoista vähennetyt määrät | 2006 |
| --- | --- | --- |
| miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina) | – 570 |
| miljoonaa euroa (vuoden 2006 hintoina) | – 655 |

a)

alaotsakkeen 1a ”Yhteinen maatalouspolitiikka” määrärahoja vähennetään vuonna 2006 mukauttamista vastaavalla määrällä;

Yhteisen maatalouspolitiikan määrärahoista vähennetyt määrät

2006

miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina)

– 570

miljoonaa euroa (vuoden 2006 hintoina)

– 655

| b) | alaotsakkeen 1b ”Maaseudun kehittäminen” määrärahoja korotetaan vuonna 2006 mukauttamista vastaavalla määrällä;







  Maaseudun kehittämisen määrärahoihin lisätyt määrät | 2006 |
| --- | --- | --- |
| miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina) | + 570 |
| miljoonaa euroa (vuoden 2006 hintoina) | + 655 |

b)

alaotsakkeen 1b ”Maaseudun kehittäminen” määrärahoja korotetaan vuonna 2006 mukauttamista vastaavalla määrällä;

Maaseudun kehittämisen määrärahoihin lisätyt määrät

2006

miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina)

+ 570

miljoonaa euroa (vuoden 2006 hintoina)

+ 655

2 artikla

1.   Euroopan unionin rahoitusnäkymät esitetään vuoden 1999 hintoina liitteenä olevissa taulukoissa 1a ja 1b.

2.   Vuodeksi 2005 bruttokansantulon ja hintojen muutosten mukaisesti tehdyn teknisen mukautuksen jälkeiset rahoitusnäkymät esitetään vastaavasti liitteenä olevissa taulukoissa 2a ja 2b.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Strasbourgissa 7 päivänä syyskuuta 2005.

Euroopan parlamentin puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. ALEXANDER

---

(1)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. Sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2003/429/EY (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 25).

1

(2)  EUVL L 147, 14.6.2003, s. 31.

2

(3)  Euroopan parlamentin päätös, tehty 7 päivänä syyskuuta 2005, ja neuvoston päätös, tehty 18 päivänä heinäkuuta 2005.

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

4

---

LIITE

Taulukko 1a:   Tarkistetut rahoitusnäkymät (25 jäsenvaltiota) vuoden 1999 hintoina

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Maksusitoumusmäärärahat | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | Maatalous |

(miljoonaa euroa)

Maksusitoumusmäärärahat

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

Maatalous

40 920

42 800

43 900

43 770

44 657

45 677

45 807

| 1a | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| --- | --- |

1a

Yhteinen maatalouspolitiikka

36 620

38 480

39 570

39 430

38 737

39 602

39 042

| 1b | Maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

1b

Maaseudun kehittäminen

4 300

4 320

4 330

4 340

5 920

6 075

6 765

| 2. | RAKENNETOIMET |
| --- | --- |

2.

RAKENNETOIMET

32 045

31 455

30 865

30 285

35 665

36 502

37 940

Rakennerahastot

29 430

28 840

28 250

27 670

30 533

31 835

32 608

Koheesiorahasto

2 615

2 615

2 615

2 615

5 132

4 667

5 332

| 3. | SISÄISET POLITIIKAT |
| --- | --- |

3.

SISÄISET POLITIIKAT

5 930

6 040

6 150

6 260

7 877

8 098

8 212

| 4. | ULKOISET TOIMET |
| --- | --- |

4.

ULKOISET TOIMET

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | HALLINTO (1) |
| --- | --- |

5.

HALLINTO (1)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | VARAUKSET |
| --- | --- |

6.

VARAUKSET

900

900

650

400

400

400

400

Rahoitusvaraus

500

500

250

Hätäapuvaraus

200

200

200

200

200

200

200

Lainatakuuvaraus

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA |
| --- | --- |

7.

LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Maatalous

520

520

520

520

Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (hakijamaat)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KORVAUKSET |
| --- | --- |

8.

KORVAUKSET

1 273

1 173

940

MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

92 025

93 475

93 955

93 215

102 985

105 128

106 741

MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä % BKTL:sta (EKT -95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Ennakoimattomiin menoihin varattu marginaali

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Omien varojen enimmäismäärä

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

Taulukko 1b:   Tarkistetut rahoitusnäkymät (25 jäsenvaltiota) vuoden 1999 hintoina

(Kyproksen kysymyksen mahdollisen poliittisen ratkaisun budjettivaikutukset mukaan luettuina)

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Maksusitoumusmäärärahat | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | MAATALOUS |

(miljoonaa euroa)

Maksusitoumusmäärärahat

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

MAATALOUS

40 920

42 800

43 900

43 770

44 650

45 675

45 805

| 1a | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| --- | --- |

1a

Yhteinen maatalouspolitiikka

36 620

38 480

39 570

39 430

38 740

39 611

39 052

| 1b | Maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

1b

Maaseudun kehittäminen

4 300

4 320

4 330

4 340

5 910

6 064

6 753

| 2. | RAKENNETOIMET |
| --- | --- |

2.

RAKENNETOIMET

32 045

31 455

30 865

30 285

35 718

36 579

38 052

Rakennerahastot

29 430

28 840

28 250

27 670

30 571

31 899

32 703

Koheesiorahasto

2 615

2 615

2 615

2 615

5 147

4 680

5 349

| 3. | SISÄISET POLITIIKAT |
| --- | --- |

3.

SISÄISET POLITIIKAT

5 930

6 040

6 150

6 260

7 891

8 112

8 226

| 4. | ULKOISET TOIMET |
| --- | --- |

4.

ULKOISET TOIMET

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | HALLINTO (2) |
| --- | --- |

5.

HALLINTO (2)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | VARAUKSET |
| --- | --- |

6.

VARAUKSET

900

900

650

400

400

400

400

Rahoitusvaraus

500

500

250

Hätäapuvaraus

200

200

200

200

200

200

200

Lainatakuuvaraus

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA |
| --- | --- |

7.

LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Maatalous

520

520

520

520

Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (hakijamaat)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KORVAUKSET |
| --- | --- |

8.

KORVAUKSET

1 273

1 173

940

MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

92 025

93 475

93 955

93 215

103 045

105 218

106 865

MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä % BKTL:sta (EKT -95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Ennakoimattomiin menoihin varattu marginaali

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Omien varojen enimmäismäärä

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

Taulukko 2a:   Tarkistetut rahoitusnäkymät (25 jäsenvaltiota) nykyhintoina

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Maksusitoumusmäärärahat | Käypinä hintoina |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | MAATALOUS |

(miljoonaa euroa)

Maksusitoumusmäärärahat

Käypinä hintoina

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

MAATALOUS

41 738

44 530

46 587

47 378

49 305

51 439

52 618

| 1a | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| --- | --- |

1a

Yhteinen maatalouspolitiikka

37 352

40 035

41 992

42 680

42 769

44 598

44 847

| 1b | Maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

1b

Maaseudun kehittäminen

4 386

4 495

4 595

4 698

6 536

6 841

7 771

| 2. | RAKENNETOIMET |
| --- | --- |

2.

RAKENNETOIMET

32 678

32 720

33 638

33 968

41 035

42 441

44 617

Rakennerahastot

30 019

30 005

30 849

31 129

35 353

37 247

38 523

Koheesiorahasto

2 659

2 715

2 789

2 839

5 682

5 194

6 094

| 3. | SISÄISET POLITIIKAT |
| --- | --- |

3.

SISÄISET POLITIIKAT

6 031

6 272

6 558

6 796

8 722

9 012

9 385

| 4. | ULKOISET TOIMET |
| --- | --- |

4.

ULKOISET TOIMET

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | HALLINTO (3) |
| --- | --- |

5.

HALLINTO (3)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | VARAUKSET |
| --- | --- |

6.

VARAUKSET

906

916

676

434

442

446

458

Rahoitusvaraus

500

500

250

Hätäapuvaraus

203

208

213

217

221

223

229

Lainatakuuvaraus

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA |
| --- | --- |

7.

LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Maatalous

529

540

555

564

Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (hakijamaat)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KORVAUKSET |
| --- | --- |

8.

KORVAUKSET

1 410

1 305

1 074

MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

93 792

97 189

100 672

102 145

115 434

119 419

123 515

MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä % BKTL:sta (EKT -95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Ennakoimattomiin menoihin varattu marginaali

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Omien varojen enimmäismäärä

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

Taulukko 2b:   Tarkistetut rahoitusnäkymät (25 jäsenvaltiota) nykyhintoina

(Kyproksen kysymyksen mahdollisen poliittisen ratkaisun budjettivaikutukset mukaan luettuina)

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Maksusitoumusmäärärahat | Käypinä hintoina |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | MAATALOUS |

(miljoonaa euroa)

Maksusitoumusmäärärahat

Käypinä hintoina

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

MAATALOUS

41 738

44 530

46 587

47 378

49 297

51 437

52 615

| 1a | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| --- | --- |

1a

Yhteinen maatalouspolitiikka

37 352

40 035

41 992

42 680

42 772

44 608

44 858

| 1b | Maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

1b

Maaseudun kehittäminen

4 386

4 495

4 595

4 698

6 525

6 829

7 757

| 2. | RAKENNETOIMET |
| --- | --- |

2.

RAKENNETOIMET

32 678

32 720

33 638

33 968

41 094

42 528

44 746

Rakennerahastot

30 019

30 005

30 849

31 129

35 395

37 319

38 632

Koheesiorahasto

2 659

2 715

2 789

2 839

5 699

5 209

6 114

| 3. | SISÄISET POLITIIKAT |
| --- | --- |

3.

SISÄISET POLITIIKAT

6 031

6 272

6 558

6 796

8 737

9 027

9 401

| 4. | ULKOISET TOIMET |
| --- | --- |

4.

ULKOISET TOIMET

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | HALLINTO (4) |
| --- | --- |

5.

HALLINTO (4)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | VARAUKSET |
| --- | --- |

6.

VARAUKSET

906

916

676

434

442

446

458

Rahoitusvaraus

500

500

250

0

0

0

0

Hätäapuvaraus

203

208

213

217

221

223

229

Lainatakuuvaraus

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA |
| --- | --- |

7.

LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Maatalous

529

540

555

564

Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (hakijamaat)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KORVAUKSET |
| --- | --- |

8.

KORVAUKSET

1 410

1 305

1 074

MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

93 792

97 189

100 672

102 145

115 500

119 519

123 657

MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä % BKTL:sta (EKT -95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Ennakoimattomiin menoihin varattu marginaali

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Omien varojen enimmäismäärä

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  Otsakkeen enimmäismäärään sisältyvät eläkemenot lasketaan vähentämällä niistä työntekijöiden eläkejärjestelmään suorittamat maksut, joiden enimmäismäärä vuosina 2000–2006 on 1 100 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina.

(2)  Otsakkeen enimmäismäärään sisältyvät eläkemenot lasketaan vähentämällä niistä työntekijöiden eläkejärjestelmään suorittamat maksut, joiden enimmäismäärä vuosina 2000–2006 on 1 100 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina.

(3)  Otsakkeen enimmäismäärään sisältyvät eläkemenot lasketaan vähentämällä niistä työntekijöiden eläkejärjestelmään suorittamat maksut, joiden enimmäismäärä vuosina 2000–2006 on 1 100 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina.

(4)  Otsakkeen enimmäismäärään sisältyvät eläkemenot lasketaan vähentämällä niistä työntekijöiden eläkejärjestelmään suorittamat maksut, joiden enimmäismäärä vuosina 2000–2006 on 1 100 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina.

---

Komissio

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/30

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 2 päivänä elokuuta 2004,

valtiontuesta, jota Ranska on myöntänyt France Télécomille

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3061)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/709/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio ilmoitti Ranskalle 31 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään (jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’) aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely Ranskan viranomaisten France Télécomin (jäljempänä ’FT’ tai ’yritys’) hyväksi toteuttamista rahoitustoimenpiteistä ja kyseiseen operaattoriin sovellettavasta elinkeinoverojärjestelmästä. Menettelyn aloittamiseen johtaneita tosiseikkoja ei kuvata tässä päätöksessä (2). |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Ranskalle 31 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään (jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’) aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely Ranskan viranomaisten France Télécomin (jäljempänä ’FT’ tai ’yritys’) hyväksi toteuttamista rahoitustoimenpiteistä ja kyseiseen operaattoriin sovellettavasta elinkeinoverojärjestelmästä. Menettelyn aloittamiseen johtaneita tosiseikkoja ei kuvata tässä päätöksessä (2).

| (2) | Päätös menettelyn aloittamisesta on annettu Ranskalle tiedoksi 31 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Sisältövirheiden korjaamisen jälkeen Ranskalle lähetettiin oikaisu 7 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Päätös menettelyn aloittamisesta on annettu Ranskalle tiedoksi 31 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Sisältövirheiden korjaamisen jälkeen Ranskalle lähetettiin oikaisu 7 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Ranska toimitti komissiolle lisätietoja 4 päivänä huhtikuuta 2003, 15 päivänä toukokuuta 2003 ja 29 päivänä tammikuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Ranska toimitti komissiolle lisätietoja 4 päivänä huhtikuuta 2003, 15 päivänä toukokuuta 2003 ja 29 päivänä tammikuuta 2004 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista tukitoimista. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista tukitoimista.

| (5) | Komissio sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta:






  — | 21 päivänä maaliskuuta 2003: Cable and Wireless plc ja Cable and Wireless SA |
| --- | --- | --- |

(5)

Komissio sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta:

—

21 päivänä maaliskuuta 2003: Cable and Wireless plc ja Cable and Wireless SA

| — | 11 päivänä huhtikuuta 2003: Cegetel |
| --- | --- |

—

11 päivänä huhtikuuta 2003: Cegetel

| — | 10 päivänä huhtikuuta 2003: AFORS Télécom |
| --- | --- |

—

10 päivänä huhtikuuta 2003: AFORS Télécom

| — | 11 päivänä huhtikuuta 2003: LD COM |
| --- | --- |

—

11 päivänä huhtikuuta 2003: LD COM

| — | 11 päivänä huhtikuuta 2003: A (4) |
| --- | --- |

—

11 päivänä huhtikuuta 2003: A (4)

| — | 10 päivänä huhtikuuta 2003: Tiscali |
| --- | --- |

—

10 päivänä huhtikuuta 2003: Tiscali

| — | 11 päivänä huhtikuuta 2003: WorldCom France |
| --- | --- |

—

11 päivänä huhtikuuta 2003: WorldCom France

| — | 11 päivänä huhtikuuta 2003: B (4) |
| --- | --- |

—

11 päivänä huhtikuuta 2003: B (4)

| — | 11 päivänä huhtikuuta 2003: Bouygues SA ja Bouygues Télécom (jäljempänä ’BT’) (5) |
| --- | --- |

—

11 päivänä huhtikuuta 2003: Bouygues SA ja Bouygues Télécom (jäljempänä ’BT’) (5)

| — | 14 päivänä huhtikuuta 2003: Telecom Italia |
| --- | --- |

—

14 päivänä huhtikuuta 2003: Telecom Italia

| — | 14 päivänä huhtikuuta 2003: C (4) |
| --- | --- |

—

14 päivänä huhtikuuta 2003: C (4)

| — | 29 päivänä huhtikuuta 2003: B |
| --- | --- |

—

29 päivänä huhtikuuta 2003: B

| — | 30 päivänä huhtikuuta 2003: LD COM (6). |
| --- | --- |

—

30 päivänä huhtikuuta 2003: LD COM (6).

| (6) | Komissio toimitti huomautukset Ranskalle 16 päivänä toukokuuta 2003 lausuntoa varten. |
| --- | --- |

(6)

Komissio toimitti huomautukset Ranskalle 16 päivänä toukokuuta 2003 lausuntoa varten.

| (7) | Ranskan viranomaiset toimittivat huomautuksensa 30 päivänä kesäkuuta 2003 ja 29 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Ranskan viranomaiset toimittivat huomautuksensa 30 päivänä kesäkuuta 2003 ja 29 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Komissio sai lisätietoja ja asiakirjoja seuraavilta asianomaisilta:






  — | LD COMilta 23 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- | --- |

(8)

Komissio sai lisätietoja ja asiakirjoja seuraavilta asianomaisilta:

—

LD COMilta 23 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä

| — | D:ltä (4)25 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

D:ltä (4)25 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä

| — | MCI:ltä 27 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

MCI:ltä 27 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä

| — | ECTA:lta 16 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

ECTA:lta 16 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä

| — | E:ltä (4)25 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

E:ltä (4)25 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä

| — | BT:ltä 7 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

BT:ltä 7 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä

| — | BT:ltä 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

BT:ltä 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä

| — | FT:ltä 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

FT:ltä 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä

| — | Tiscalilta 5 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

Tiscalilta 5 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä

| — | LD COMilta 17 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

LD COMilta 17 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä

| — | BT:ltä 26 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

BT:ltä 26 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä

| — | FT:ltä 22 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä |
| --- | --- |

—

FT:ltä 22 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä

| — | FT:ltä 30 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä faksilla |
| --- | --- |

—

FT:ltä 30 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä faksilla

| — | FT:ltä 2 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä faksilla |
| --- | --- |

—

FT:ltä 2 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä faksilla

| — | BT:ltä 16 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä faksilla. |
| --- | --- |

—

BT:ltä 16 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä faksilla.

| (9) | Komissio pyysi lisätietoja Ranskan viranomaisilta kirjeitse:






  — | 11 päivänä syyskuuta 2003 (johon Ranskan viranomaiset vastasivat 20 päivänä lokakuuta 2003) |
| --- | --- | --- |

(9)

Komissio pyysi lisätietoja Ranskan viranomaisilta kirjeitse:

—

11 päivänä syyskuuta 2003 (johon Ranskan viranomaiset vastasivat 20 päivänä lokakuuta 2003)

| — | 11 päivänä marraskuuta 2003 (johon Ranskan viranomaiset vastasivat 4 päivänä joulukuuta 2003) |
| --- | --- |

—

11 päivänä marraskuuta 2003 (johon Ranskan viranomaiset vastasivat 4 päivänä joulukuuta 2003)

| — | 12 päivänä tammikuuta 2004 (johon Ranskan viranomaiset vastasivat 21 päivänä tammikuuta 2004) |
| --- | --- |

—

12 päivänä tammikuuta 2004 (johon Ranskan viranomaiset vastasivat 21 päivänä tammikuuta 2004)

| — | 2 päivänä helmikuuta 2004 (johon Ranskan viranomaiset vastasivat 16 päivänä helmikuuta 2004) |
| --- | --- |

—

2 päivänä helmikuuta 2004 (johon Ranskan viranomaiset vastasivat 16 päivänä helmikuuta 2004)

| — | 1 päivänä kesäkuuta 2004 (johon Ranskan viranomaiset vastasivat 16 päivänä kesäkuuta 2004 pidetyssä kokouksessa). |
| --- | --- |

—

1 päivänä kesäkuuta 2004 (johon Ranskan viranomaiset vastasivat 16 päivänä kesäkuuta 2004 pidetyssä kokouksessa).

| (10) | Komissio toimitti Ranskan viranomaisille johdanto-osan 8 kappaleessa luetellut kirjeet 3 päivänä toukokuuta 2004 ja 14 päivänä kesäkuuta 2004. |
| --- | --- |

(10)

Komissio toimitti Ranskan viranomaisille johdanto-osan 8 kappaleessa luetellut kirjeet 3 päivänä toukokuuta 2004 ja 14 päivänä kesäkuuta 2004.

| (11) | Komissio on kuullut kolmansien edustajia erinäisissä kokouksissa menettelyn aikana. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on kuullut kolmansien edustajia erinäisissä kokouksissa menettelyn aikana.

| (12) | Komissio tapasi Ranskan viranomaiset ja FT:n 22 päivänä tammikuuta 2004 sekä 16 ja 23 päivänä kesäkuuta 2004. |
| --- | --- |

(12)

Komissio tapasi Ranskan viranomaiset ja FT:n 22 päivänä tammikuuta 2004 sekä 16 ja 23 päivänä kesäkuuta 2004.

| (13) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle uudet laskelmat erityisestä elinkeinoverojärjestelmästä 5 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä faksilla. Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle täydentäviä huomautuksia 13, 15 ja 16 päivänä heinäkuuta 2004. |
| --- | --- |

(13)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle uudet laskelmat erityisestä elinkeinoverojärjestelmästä 5 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä faksilla. Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle täydentäviä huomautuksia 13, 15 ja 16 päivänä heinäkuuta 2004.

II   KUVAUS

| (14) | Tämän päätöksen kohteena on ainoastaan FT:hen sovellettu erityinen elinkeinoverojärjestelmä, sellaisena kuin se on esitetty aloittamispäätöksessä. |
| --- | --- |

(14)

Tämän päätöksen kohteena on ainoastaan FT:hen sovellettu erityinen elinkeinoverojärjestelmä, sellaisena kuin se on esitetty aloittamispäätöksessä.

| (15) | Tarkasteltu toimenpide on jo kuvattu yksityiskohtaisesti aloittamispäätöksessä (7), joten kuvausta ei toisteta tässä päätöksessä enempää kuin on tarpeen. |
| --- | --- |

(15)

Tarkasteltu toimenpide on jo kuvattu yksityiskohtaisesti aloittamispäätöksessä (7), joten kuvausta ei toisteta tässä päätöksessä enempää kuin on tarpeen.

| (16) | Vuoteen 1990 FT:n toimintaa johti eräs posti- ja viestintäministeriön osasto. Valtion julkisena palveluna entinen teleliikenteen osasto ei maksanut mitään seuraavista veroista: i) elinkeinovero, ii) kiinteistövero rakennuksista ja rakentamattomista maa-alueista sekä iii) yhtiövero (8). Sen talousarvio oli liitetty valtion talousarvioon ja oli suuresti ylijäämäinen, ja sen oli suoritettava ylijäämän nimikkeellä maksu yleiseen talousarvioon sekä tiettyjä maksuja erityistoimien rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Vuoteen 1990 FT:n toimintaa johti eräs posti- ja viestintäministeriön osasto. Valtion julkisena palveluna entinen teleliikenteen osasto ei maksanut mitään seuraavista veroista: i) elinkeinovero, ii) kiinteistövero rakennuksista ja rakentamattomista maa-alueista sekä iii) yhtiövero (8). Sen talousarvio oli liitetty valtion talousarvioon ja oli suuresti ylijäämäinen, ja sen oli suoritettava ylijäämän nimikkeellä maksu yleiseen talousarvioon sekä tiettyjä maksuja erityistoimien rahoittamiseksi.

| (17) | Posti- ja viestintälaitoksen uudelleenjärjestelyä koskevalla 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetulla lailla nro 90-568 entinen teleliikenteen osasto jaettiin kahdeksi julkisoikeudelliseksi oikeushenkilöksi (posti ja FT), jotka ovat taloudellisesti itsenäisiä ja joihin sovelletaan kauppaoikeutta. Oikeushenkilöllisyyden myöntämiseksi näille tahoille olisi pitänyt johtaa myös yleisten oikeussääntöjen mukaiseen verotukseen. Itse asiassa Ranskan verolainsäädännön 1654 §:ssä todetaan, että julkisten laitosten, valtion teollisuuslaitosten, valtionyritysten ja yritysten, joista valtiolla tai paikallisyhteisöillä on osakkuuksia tai osuuksia, on maksettava yleisten oikeussääntöjen mukaisesti kaikkia samoja veroja ja maksuja kuin vastaavaa toimintaa harjoittavien yksityisyritystenkin. Näin ollen FT:n olisi pitänyt maksaa yleisten oikeussääntöjen mukaisia veroja perustamisestaan alkaen eli 1 päivästä tammikuuta 1991 (2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain nro 90-568 1 §). Kuitenkin vastoin tätä periaatetta, joka vahvistetaan laissa nro 90-568 (9) itsessään, FT:lle on myönnetty poikkeus yleisiin oikeussääntöihin kuuluvista verotussäännöistä (18–21 §) kaksi kertaa: ensin eräänlaisessa siirtymäkauden järjestelmässä, jota sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 19911 päivään tammikuuta 1994, ja toiseksi ns. lopullisessa järjestelmässä, jota on sovellettu 1 päivästä tammikuuta 1994 ilman päättymisaikaa:






  — | 1991–1993: Lain nro 90-568 19 §:ssä esitetään periaate, jonka mukaan 1 päivän tammikuuta 1991 ja 1 päivän tammikuuta 1994 välisenä aikana FT:n olisi maksettava ainoastaan valtion tosiasiallisesti maksamia veroja. Tästä seurasi, ettei tuona aikana FT:n niin kuin ei valtionkaan tarvinnut maksaa esimerkiksi seuraavia veroja: elinkeinovero, kiinteistövero ja yhtiövero. Samaan aikaan FT:n oli saman pykälän mukaan suoritettava maksuja valtion talousarvioon (erityisesti siviilitutkimus- ja -kehittämisvaroihin) ilmauksen ”yleiseen talousarvioon suoritettavat maksut” nojalla. Nämä maksut vahvistettiin joka vuosi rahoitusta koskevissa laeissa tietyn määrän puitteissa (10). |
| --- | --- | --- |

(17)

Posti- ja viestintälaitoksen uudelleenjärjestelyä koskevalla 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetulla lailla nro 90-568 entinen teleliikenteen osasto jaettiin kahdeksi julkisoikeudelliseksi oikeushenkilöksi (posti ja FT), jotka ovat taloudellisesti itsenäisiä ja joihin sovelletaan kauppaoikeutta. Oikeushenkilöllisyyden myöntämiseksi näille tahoille olisi pitänyt johtaa myös yleisten oikeussääntöjen mukaiseen verotukseen. Itse asiassa Ranskan verolainsäädännön 1654 §:ssä todetaan, että julkisten laitosten, valtion teollisuuslaitosten, valtionyritysten ja yritysten, joista valtiolla tai paikallisyhteisöillä on osakkuuksia tai osuuksia, on maksettava yleisten oikeussääntöjen mukaisesti kaikkia samoja veroja ja maksuja kuin vastaavaa toimintaa harjoittavien yksityisyritystenkin. Näin ollen FT:n olisi pitänyt maksaa yleisten oikeussääntöjen mukaisia veroja perustamisestaan alkaen eli 1 päivästä tammikuuta 1991 (2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain nro 90-568 1 §). Kuitenkin vastoin tätä periaatetta, joka vahvistetaan laissa nro 90-568 (9) itsessään, FT:lle on myönnetty poikkeus yleisiin oikeussääntöihin kuuluvista verotussäännöistä (18–21 §) kaksi kertaa: ensin eräänlaisessa siirtymäkauden järjestelmässä, jota sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 19911 päivään tammikuuta 1994, ja toiseksi ns. lopullisessa järjestelmässä, jota on sovellettu 1 päivästä tammikuuta 1994 ilman päättymisaikaa:

—

1991–1993: Lain nro 90-568 19 §:ssä esitetään periaate, jonka mukaan 1 päivän tammikuuta 1991 ja 1 päivän tammikuuta 1994 välisenä aikana FT:n olisi maksettava ainoastaan valtion tosiasiallisesti maksamia veroja. Tästä seurasi, ettei tuona aikana FT:n niin kuin ei valtionkaan tarvinnut maksaa esimerkiksi seuraavia veroja: elinkeinovero, kiinteistövero ja yhtiövero. Samaan aikaan FT:n oli saman pykälän mukaan suoritettava maksuja valtion talousarvioon (erityisesti siviilitutkimus- ja -kehittämisvaroihin) ilmauksen ”yleiseen talousarvioon suoritettavat maksut” nojalla. Nämä maksut vahvistettiin joka vuosi rahoitusta koskevissa laeissa tietyn määrän puitteissa (10).

| — | 1994–2003: Lain nro 90-568 (18 §) ja verolainsäädännön 1654 §:än nojalla FT on ollut yleisten oikeussääntöjen mukaisen verotusjärjestelmän alainen 1 päivästä tammikuuta 1994, lukuun ottamatta suoria paikallisveroja (kiinteistövero, elinkeinovero), joiden määrää, perustetta ja verotusperiaatteita koskevista erityisehdoista määrätään laissa nro 90-568. Ranskan viranomaisten alustavan arvion mukaan FT:n saama etu siihen sovelletusta erityisestä elinkeinoverojärjestelmästä on ollut noin 198 miljoonaa euroa vuodessa (11). Ranskan viranomaisten myöhemmin toimittamien lukujen perusteella mainittu määrä olisi pienempi (katso jäljempänä oleva 54 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Tämä erityinen elinkeinoverojärjestelmä, jonka kestoa ei ollut määritelty, poistettiin vuoden 2003 rahoituslailla (12). |
| --- | --- |

—

1994–2003: Lain nro 90-568 (18 §) ja verolainsäädännön 1654 §:än nojalla FT on ollut yleisten oikeussääntöjen mukaisen verotusjärjestelmän alainen 1 päivästä tammikuuta 1994, lukuun ottamatta suoria paikallisveroja (kiinteistövero, elinkeinovero), joiden määrää, perustetta ja verotusperiaatteita koskevista erityisehdoista määrätään laissa nro 90-568. Ranskan viranomaisten alustavan arvion mukaan FT:n saama etu siihen sovelletusta erityisestä elinkeinoverojärjestelmästä on ollut noin 198 miljoonaa euroa vuodessa (11). Ranskan viranomaisten myöhemmin toimittamien lukujen perusteella mainittu määrä olisi pienempi (katso jäljempänä oleva 54 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Tämä erityinen elinkeinoverojärjestelmä, jonka kestoa ei ollut määritelty, poistettiin vuoden 2003 rahoituslailla (12).

III   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (18) | Asianomaisten lähettämissä huomautuksissa vain toistettiin komission aloittamispäätöksessään esittämiä huomautuksia, joten niitä ei toisteta tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(18)

Asianomaisten lähettämissä huomautuksissa vain toistettiin komission aloittamispäätöksessään esittämiä huomautuksia, joten niitä ei toisteta tässä päätöksessä.

IV   RANSKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (19) | Ranskan viranomaiset keskittyivät huomautuksissaan yhteen peruskysymykseen eli siihen, että valtion FT:n hyväksi perustamasta erityisestä verotusjärjestelmästä ei ole koitunut kyseiselle yritykselle todellista etua. Itse asiassa Ranskan viranomaiset myöntävät, että FT:hen on sovellettu erityistä elinkeinoverojärjestelmää vuosina 1991–2002, mutta katsovat, että järjestelmästä ei ole koitunut yritykselle minkäänlaista etua ja että järjestelmä ei ole millään lailla vaikuttanut valtion varoihin, koska se on johtanut FT:n liialliseen verotukseen yleisiin oikeussääntöihin verrattuna. Ranskan viranomaiset ovat tulleet tähän tulokseen seuraavien kolmen seikan perusteella:






  — | Vuosina 1991–1993 FT:n oli suoritettava yleiseen talousarvioon maksu, joka Ranskan viranomaisten mielestä vastaa elinkeinoveroa ja kattaa (erityisesti) elinkeinoveron määrän. |
| --- | --- | --- |

(19)

Ranskan viranomaiset keskittyivät huomautuksissaan yhteen peruskysymykseen eli siihen, että valtion FT:n hyväksi perustamasta erityisestä verotusjärjestelmästä ei ole koitunut kyseiselle yritykselle todellista etua. Itse asiassa Ranskan viranomaiset myöntävät, että FT:hen on sovellettu erityistä elinkeinoverojärjestelmää vuosina 1991–2002, mutta katsovat, että järjestelmästä ei ole koitunut yritykselle minkäänlaista etua ja että järjestelmä ei ole millään lailla vaikuttanut valtion varoihin, koska se on johtanut FT:n liialliseen verotukseen yleisiin oikeussääntöihin verrattuna. Ranskan viranomaiset ovat tulleet tähän tulokseen seuraavien kolmen seikan perusteella:

—

Vuosina 1991–1993 FT:n oli suoritettava yleiseen talousarvioon maksu, joka Ranskan viranomaisten mielestä vastaa elinkeinoveroa ja kattaa (erityisesti) elinkeinoveron määrän.

| — | Ranskan viranomaiset korostavat, että lailla nro 90-568 vahvistettiin kertaheitolla ainutlaatuinen FT:hen sovellettava verotusjärjestelmä vuosiksi 1991–2003. Ranskan viranomaisten mielestä on laskettava kyseisen järjestelmän FT:lle vuosina 1991–2003 antama kokonaisetu. Tällä perusteella Ranskan viranomaisten mielestä se, että FT on joutunut maksamaan liikaa veroja yhtenä vuotena, korvaa sen, että se on maksanut liian vähän veroja toisena vuotena. |
| --- | --- |

—

Ranskan viranomaiset korostavat, että lailla nro 90-568 vahvistettiin kertaheitolla ainutlaatuinen FT:hen sovellettava verotusjärjestelmä vuosiksi 1991–2003. Ranskan viranomaisten mielestä on laskettava kyseisen järjestelmän FT:lle vuosina 1991–2003 antama kokonaisetu. Tällä perusteella Ranskan viranomaisten mielestä se, että FT on joutunut maksamaan liikaa veroja yhtenä vuotena, korvaa sen, että se on maksanut liian vähän veroja toisena vuotena.

| — | Ranskan viranomaisten mukaan elinkeinoveroa ja yhtiöveroa ei voida erottaa toisistaan yrityksen verotuksessa, minkä vuoksi on syytä tarkastella FT:n koko verotusta vuosina 1991–2003. Koska elinkeinovero kuuluu verotettavaa tuloa koskeviin laskelmiin, olisi korjatessa tilannetta, jossa elinkeinoveroa on mahdollisesti peritty liian vähän, yhtiöveron määrää vastaavasti korjattava alaspäin. |
| --- | --- |

—

Ranskan viranomaisten mukaan elinkeinoveroa ja yhtiöveroa ei voida erottaa toisistaan yrityksen verotuksessa, minkä vuoksi on syytä tarkastella FT:n koko verotusta vuosina 1991–2003. Koska elinkeinovero kuuluu verotettavaa tuloa koskeviin laskelmiin, olisi korjatessa tilannetta, jossa elinkeinoveroa on mahdollisesti peritty liian vähän, yhtiöveron määrää vastaavasti korjattava alaspäin.

| (20) | Lisäksi Ranskan viranomaisten mielestä olisi katsottava, että kyseinen toimenpide on voimassa olevaa tukea. Komission kanssa pidetyissä kokouksissa 16 ja 23 päivänä kesäkuuta 2004 Ranskan viranomaiset kiistivät komissiolle aikaisemmin toimittamiensa laskelmien oikeellisuuden. Laskelmat koskevat eroa FT:n maksaman elinkeinoveron ja sen elinkeinoveron välillä, joka FT:n olisi pitänyt maksaa, jos siihen olisi sovellettu yleisiä oikeussääntöjä. Ranskan viranomaisten mukaan olisi mahdotonta laskea varmasti, minkä verran FT on maksanut liian vähän elinkeinoveroa vuodesta 1994. Tämän vuoksi Ranskan viranomaiset ovat sitä mieltä, että komission ei pitäisi tehdä päätöstä tästä kysymyksestä. Ranskan viranomaiset toimittivat 5 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolle uudet laskelmat (jotka oli laatinut FT itse). Ne eivät ole viranomaisten mielestä yhtään tarkemmat kuin aikaisemminkaan toimitetut laskelmat mutta niistä käy ilmi, kuinka mahdotonta on arvioida tarkkaan, minkä verran FT on saanut etua erityisestä elinkeinoverojärjestelmästä vuodesta 1994 lähtien. |
| --- | --- |

(20)

Lisäksi Ranskan viranomaisten mielestä olisi katsottava, että kyseinen toimenpide on voimassa olevaa tukea. Komission kanssa pidetyissä kokouksissa 16 ja 23 päivänä kesäkuuta 2004 Ranskan viranomaiset kiistivät komissiolle aikaisemmin toimittamiensa laskelmien oikeellisuuden. Laskelmat koskevat eroa FT:n maksaman elinkeinoveron ja sen elinkeinoveron välillä, joka FT:n olisi pitänyt maksaa, jos siihen olisi sovellettu yleisiä oikeussääntöjä. Ranskan viranomaisten mukaan olisi mahdotonta laskea varmasti, minkä verran FT on maksanut liian vähän elinkeinoveroa vuodesta 1994. Tämän vuoksi Ranskan viranomaiset ovat sitä mieltä, että komission ei pitäisi tehdä päätöstä tästä kysymyksestä. Ranskan viranomaiset toimittivat 5 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolle uudet laskelmat (jotka oli laatinut FT itse). Ne eivät ole viranomaisten mielestä yhtään tarkemmat kuin aikaisemminkaan toimitetut laskelmat mutta niistä käy ilmi, kuinka mahdotonta on arvioida tarkkaan, minkä verran FT on saanut etua erityisestä elinkeinoverojärjestelmästä vuodesta 1994 lähtien.

V   ARVIO TUESTA

| (21) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio toteaa aloittamispäätöksessä, että ensi näkemältä tarkasteltava tilanne täyttää kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa mainitut valtiontuen arviointiperusteet. Tässä päätöksessä toistetaan ainoastaan tämän analyysin tärkeimmät päätelmät (13):






  — | FT:hen on sovellettu erityistä elinkeinoverojärjestelmää (joka perustettiin lain nro 90-568 18–21 §:llä). |
| --- | --- | --- |

(21)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio toteaa aloittamispäätöksessä, että ensi näkemältä tarkasteltava tilanne täyttää kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa mainitut valtiontuen arviointiperusteet. Tässä päätöksessä toistetaan ainoastaan tämän analyysin tärkeimmät päätelmät (13):

—

FT:hen on sovellettu erityistä elinkeinoverojärjestelmää (joka perustettiin lain nro 90-568 18–21 §:llä).

| — | Erityiskohtelusta on ollut sille etua (Ranskan viranomaisten omien arvioiden mukaan). |
| --- | --- |

—

Erityiskohtelusta on ollut sille etua (Ranskan viranomaisten omien arvioiden mukaan).

| — | FT:hen sovellettu erityinen elinkeinoverotuskohtelu on Ranskan tasavallan presidentin lailla säätämä ja parlamentin vahvistama eli ei ole epäilystäkään, etteikö kyse olisi valtion toimenpiteestä. |
| --- | --- |

—

FT:hen sovellettu erityinen elinkeinoverotuskohtelu on Ranskan tasavallan presidentin lailla säätämä ja parlamentin vahvistama eli ei ole epäilystäkään, etteikö kyse olisi valtion toimenpiteestä.

| — | Se, että FT on maksanut vähemmän veroja kuin yleisten oikeussääntöjen alaiset yritykset, vaikuttaa valtion varoihin. |
| --- | --- |

—

Se, että FT on maksanut vähemmän veroja kuin yleisten oikeussääntöjen alaiset yritykset, vaikuttaa valtion varoihin.

| — | Koska FT toimii televiestinnän alalla, jolla kilpailu on voimakasta, FT:n nauttimat edut vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

—

Koska FT toimii televiestinnän alalla, jolla kilpailu on voimakasta, FT:n nauttimat edut vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua.

| — | FT toimii markkinoilla, joita on avattu pikku hiljaa kilpailulle 1980-luvun lopusta, joten kaikki valtion FT:lle myöntämät edut vaikuttavat todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

FT toimii markkinoilla, joita on avattu pikku hiljaa kilpailulle 1980-luvun lopusta, joten kaikki valtion FT:lle myöntämät edut vaikuttavat todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

1.   Vuodet 1991–1993

| (22) | Vuosien 1991–1993 elinkeinoverojärjestelmän analysoimiseksi on tarkasteltava Ranskan viranomaisten ensimmäistä väitettä, jonka mukaan FT:n kyseisinä vuosina valtion talousarvioon suorittamat maksut olivat veroluonteisia ja niitä voidaan näin ollen pitää erityisjärjestelyin suoritettuna elinkeinoverona. Tästä komissio toteaa, että oikeuskäytännön mukaan tuen olemassaoloa ei voida kieltää toteamalla, että erityisestä verotusjärjestelmästä hyötyvä yritys maksaa jotain muuta veroa enemmän (14). Joka verolla on perusteensa ja edellytyksensä. |
| --- | --- |

(22)

Vuosien 1991–1993 elinkeinoverojärjestelmän analysoimiseksi on tarkasteltava Ranskan viranomaisten ensimmäistä väitettä, jonka mukaan FT:n kyseisinä vuosina valtion talousarvioon suorittamat maksut olivat veroluonteisia ja niitä voidaan näin ollen pitää erityisjärjestelyin suoritettuna elinkeinoverona. Tästä komissio toteaa, että oikeuskäytännön mukaan tuen olemassaoloa ei voida kieltää toteamalla, että erityisestä verotusjärjestelmästä hyötyvä yritys maksaa jotain muuta veroa enemmän (14). Joka verolla on perusteensa ja edellytyksensä.

| (23) | Maksun veroluonteisuudesta komissio toteaa, että kyseistä maksua ei ole lailla liitetty elinkeinoveroon. Laissa ei säädetä, että kyseinen maksu olisi suoritettava elinkeinoveron sijaan. Eikä kyseisen maksun määrää ollut määritelty samojen muuttujien perusteella kuin elinkeinoveron määrä. |
| --- | --- |

(23)

Maksun veroluonteisuudesta komissio toteaa, että kyseistä maksua ei ole lailla liitetty elinkeinoveroon. Laissa ei säädetä, että kyseinen maksu olisi suoritettava elinkeinoveron sijaan. Eikä kyseisen maksun määrää ollut määritelty samojen muuttujien perusteella kuin elinkeinoveron määrä.

| (24) | Lisäksi komissio totesi aloittamispäätöksessä, että kiinteämääräisen hyvityksen määrä, jonka FT maksoi valtiolle yleiseen talousarvioon, vastasi etua, jonka PTT maksoi valtiolle vuosina 1989–1990. Näin ollen komissio katsoi, että kyseinen määrä näytti olevan pikemminkin FT:n liiketoiminnan tuloksesta suoritettu maksu kuin elinkeinoverona maksettu erityisvero. |
| --- | --- |

(24)

Lisäksi komissio totesi aloittamispäätöksessä, että kiinteämääräisen hyvityksen määrä, jonka FT maksoi valtiolle yleiseen talousarvioon, vastasi etua, jonka PTT maksoi valtiolle vuosina 1989–1990. Näin ollen komissio katsoi, että kyseinen määrä näytti olevan pikemminkin FT:n liiketoiminnan tuloksesta suoritettu maksu kuin elinkeinoverona maksettu erityisvero.

| (25) | Ennen vuotta 1990, jolloin FT:n toimintaa johti yhä eräs posti- ja viestintäministeriön osasto, kyseisen osaston talousarvio oli ylijäämäinen. Kyseisen osaston talousarviosta suoritettiin maksu ylijäämän nimellä valtion yleiseen talousarvioon yleisessä talousarviossa olevan alijäämän paikkaamiseksi. Lisäksi valtion yleiseen talousarvioon suoritettiin muita maksuja erityistoimien rahoittamiseksi. Vuonna 1988 hallitus sitoutui vakauttamaan vuoteen 1992 määrän, joka kyseisen osaston budjetista oli suoritettava valtion talousarvioon: 13,7 miljardia Ranskan frangia vuonna 1989 ja 14 miljardia vuonna 1990. Kyseistä määrää käytettiin viitearvona, kun lailla nro 90-568 vahvistettiin maksu, joka FT:n oli maksettava valtion talousarvioon vuosina 1991, 1992 ja 1993 (15). |
| --- | --- |

(25)

Ennen vuotta 1990, jolloin FT:n toimintaa johti yhä eräs posti- ja viestintäministeriön osasto, kyseisen osaston talousarvio oli ylijäämäinen. Kyseisen osaston talousarviosta suoritettiin maksu ylijäämän nimellä valtion yleiseen talousarvioon yleisessä talousarviossa olevan alijäämän paikkaamiseksi. Lisäksi valtion yleiseen talousarvioon suoritettiin muita maksuja erityistoimien rahoittamiseksi. Vuonna 1988 hallitus sitoutui vakauttamaan vuoteen 1992 määrän, joka kyseisen osaston budjetista oli suoritettava valtion talousarvioon: 13,7 miljardia Ranskan frangia vuonna 1989 ja 14 miljardia vuonna 1990. Kyseistä määrää käytettiin viitearvona, kun lailla nro 90-568 vahvistettiin maksu, joka FT:n oli maksettava valtion talousarvioon vuosina 1991, 1992 ja 1993 (15).

| (26) | Yleisesti ottaen kyseinen maksu (kiinteä maksu, jonka määrä vahvistetaan yrityksen menneiden vuosien ylijäämän perusteella) ei täytä perinteisen verotuksen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(26)

Yleisesti ottaen kyseinen maksu (kiinteä maksu, jonka määrä vahvistetaan yrityksen menneiden vuosien ylijäämän perusteella) ei täytä perinteisen verotuksen edellytyksiä.

| (27) | Kun otetaan huomioon kyseisen maksun historia ja sen määrittely, se muistuttaa lähinnä osuutta liiketoiminnan tuloksesta. |
| --- | --- |

(27)

Kun otetaan huomioon kyseisen maksun historia ja sen määrittely, se muistuttaa lähinnä osuutta liiketoiminnan tuloksesta.

| (28) | Joka tapauksessa vaikka tätä maksua ei ole lailla liitetty elinkeinoveroon, se liittyy erityiseen FT:hen sovellettavaan verotusjärjestelmään. Itse asiassa lain nro 90-568 verotusta koskevassa luvussa säädetään, että FT:n ei tarvitse maksaa veroja (muita kuin valtion maksamia veroja) ja että sen on maksettava kyseinen maksu yleiseen talousarvioon. Molempia säännöksiä sovelletaan saman jakson aikana (1 päivästä tammikuuta 19911 päivään tammikuuta 1994). |
| --- | --- |

(28)

Joka tapauksessa vaikka tätä maksua ei ole lailla liitetty elinkeinoveroon, se liittyy erityiseen FT:hen sovellettavaan verotusjärjestelmään. Itse asiassa lain nro 90-568 verotusta koskevassa luvussa säädetään, että FT:n ei tarvitse maksaa veroja (muita kuin valtion maksamia veroja) ja että sen on maksettava kyseinen maksu yleiseen talousarvioon. Molempia säännöksiä sovelletaan saman jakson aikana (1 päivästä tammikuuta 19911 päivään tammikuuta 1994).

| (29) | Maksulla on kuitenkin verotukselle tyypillisiä piirteitä: se on peruuttamaton vastikkeeton rahasuoritus, joka peritään viranomaisteitse (valtio tai muu julkisoikeudellinen yhteisö). Lisäksi tämä maksu kartuttaa valtion varoja. |
| --- | --- |

(29)

Maksulla on kuitenkin verotukselle tyypillisiä piirteitä: se on peruuttamaton vastikkeeton rahasuoritus, joka peritään viranomaisteitse (valtio tai muu julkisoikeudellinen yhteisö). Lisäksi tämä maksu kartuttaa valtion varoja.

| (30) | Näyttää siis siltä, että lain 19 §:n tarkoituksena oli säätää kolmen vuoden siirtymäkaudesta, jonka aikana FT maksaisi valtiolle edelleen samat maksut kuin ennenkin osuutena liiketoiminnan tuloksesta ja olisi samalla vapautettu kaikista veroista (muista kuin valtion maksamista). FT:n alistaminen välittömästi yleisten oikeussääntöjen mukaiseen verotukseen olisi johtanut muun muassa paikallisverojen maksamiseen (paikallisyhteisöille eikä valtion talousarvioon, esimerkkinä elinkeinovero), mikä olisi saattanut vähentää FT:n rahoitusosuutta valtion talousarvioon (jos uudenlaista rahoitusosuutta liiketoiminnan tuloksesta ei ollut otettu välittömästi käyttöön). |
| --- | --- |

(30)

Näyttää siis siltä, että lain 19 §:n tarkoituksena oli säätää kolmen vuoden siirtymäkaudesta, jonka aikana FT maksaisi valtiolle edelleen samat maksut kuin ennenkin osuutena liiketoiminnan tuloksesta ja olisi samalla vapautettu kaikista veroista (muista kuin valtion maksamista). FT:n alistaminen välittömästi yleisten oikeussääntöjen mukaiseen verotukseen olisi johtanut muun muassa paikallisverojen maksamiseen (paikallisyhteisöille eikä valtion talousarvioon, esimerkkinä elinkeinovero), mikä olisi saattanut vähentää FT:n rahoitusosuutta valtion talousarvioon (jos uudenlaista rahoitusosuutta liiketoiminnan tuloksesta ei ollut otettu välittömästi käyttöön).

| (31) | Yhteenvetona näyttäisi siltä, että maksu, jonka FT on joutunut maksamaan valtion talousarvioon vuosina 1991–1993, oli osittain veroluonteinen maksu ja osittain osuus liiketoiminnan tuloksesta, koska maksulla pyrittiin varmistamaan, että yritys maksaisi valtiolle kolmen vuoden siirtymäkauden aikana määrän, joka vastaisi määrää, jonka se olisi joutunut maksamaan yleisten oikeussääntöjen mukaisessa verotuksessa, sekä lisämaksun, joka vastaisi liiketoiminnan tuloksesta suoritettavaa maksua. Toisin sanoen FT:n valtiolle vuosina 1991–1993 suorittama erityismaksu täytti kaksi tehtävää: se vastasi osittain eri veroja ja – ylijäämän osalta – se vastasi valtio-omistajan osuutta yrityksen tuloksesta. |
| --- | --- |

(31)

Yhteenvetona näyttäisi siltä, että maksu, jonka FT on joutunut maksamaan valtion talousarvioon vuosina 1991–1993, oli osittain veroluonteinen maksu ja osittain osuus liiketoiminnan tuloksesta, koska maksulla pyrittiin varmistamaan, että yritys maksaisi valtiolle kolmen vuoden siirtymäkauden aikana määrän, joka vastaisi määrää, jonka se olisi joutunut maksamaan yleisten oikeussääntöjen mukaisessa verotuksessa, sekä lisämaksun, joka vastaisi liiketoiminnan tuloksesta suoritettavaa maksua. Toisin sanoen FT:n valtiolle vuosina 1991–1993 suorittama erityismaksu täytti kaksi tehtävää: se vastasi osittain eri veroja ja – ylijäämän osalta – se vastasi valtio-omistajan osuutta yrityksen tuloksesta.

| (32) | Edellä esitetyn perusteella (ja varsinkin sillä perusteella, että maksu on osittain veroluonteinen ja että kyseisen maksun ja yrityksen erityisen verotusjärjestelmän välillä on yhteys) ja huolimatta siitä, että ei ole selvää kirjallista osoitusta, jonka mukaan maksua olisi pidettävä eri tavalla suoritettuna elinkeinoverona, komissio toteaa, että kyseinen maksu vastasi vuosina 1991–1993 osittain veroja, myös elinkeinoveroa, ja ylijäämän osalta valtio-omistajan osuutta yrityksen liiketoiminnan tuloksesta. |
| --- | --- |

(32)

Edellä esitetyn perusteella (ja varsinkin sillä perusteella, että maksu on osittain veroluonteinen ja että kyseisen maksun ja yrityksen erityisen verotusjärjestelmän välillä on yhteys) ja huolimatta siitä, että ei ole selvää kirjallista osoitusta, jonka mukaan maksua olisi pidettävä eri tavalla suoritettuna elinkeinoverona, komissio toteaa, että kyseinen maksu vastasi vuosina 1991–1993 osittain veroja, myös elinkeinoveroa, ja ylijäämän osalta valtio-omistajan osuutta yrityksen liiketoiminnan tuloksesta.

| (33) | On syytä lisätä, että Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kyseinen maksu oli vuosina 1991–1993 suurempi kuin verot, joita FT:n olisi pitänyt maksaa, jos se olisi ollut yleisten oikeussääntöjen mukaisen elinkeinoveron ja yhtiöveron alainen. Tästä seuraa, että kyseisenä jaksona FT ei olisi saanut minkäänlaista etua siitä, että se oli vapautettu elinkeinoverosta. Komissio kuitenkin muistuttaa, että vuosina 1991–1993 FT:n oli maksettava ainoastaan valtion tosiasiallisesti maksamia veroja (se ei maksanut muun muassa kiinteistöveroa). Varmistaakseen, että elinkeinoveron vapautuksesta ja sen korvaamisesta mainitulla maksulla ei ole koitunut FT:lle veroetua, komissio on kysynyt Ranskan viranomaisilta, oliko kyseinen maksu suurempi kuin kaikki verot, joita FT olisi joutunut maksamaan, jos sitä olisi verotettu yleisten oikeussääntöjen mukaan (eikä ainoastaan suurempi kuin elinkeinovero ja yhtiövero) (16). Komission kanssa 16 ja 23 päivänä kesäkuuta 2004 pidetyissä kokouksissa Ranskan viranomaiset vahvistivat, että kyseinen maksu oli tosiasiallisesti suurempi kuin kaikki muut verot yhteensä. Tämän perusteella komissio katsoo, että FT ei ole saanut etua vuosina 1991–1993 sen vuoksi, että siltä on peritty erityismaksu, joka vastasi osittain eri verojen maksua ja – ylijäämän osalta – liiketoiminnan tuloksesta suoritettavaa maksua, koska tämä erityismaksu oli suurempi kuin kaikki ne verot yhteensä, joista FT oli vapautettu. |
| --- | --- |

(33)

On syytä lisätä, että Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kyseinen maksu oli vuosina 1991–1993 suurempi kuin verot, joita FT:n olisi pitänyt maksaa, jos se olisi ollut yleisten oikeussääntöjen mukaisen elinkeinoveron ja yhtiöveron alainen. Tästä seuraa, että kyseisenä jaksona FT ei olisi saanut minkäänlaista etua siitä, että se oli vapautettu elinkeinoverosta. Komissio kuitenkin muistuttaa, että vuosina 1991–1993 FT:n oli maksettava ainoastaan valtion tosiasiallisesti maksamia veroja (se ei maksanut muun muassa kiinteistöveroa). Varmistaakseen, että elinkeinoveron vapautuksesta ja sen korvaamisesta mainitulla maksulla ei ole koitunut FT:lle veroetua, komissio on kysynyt Ranskan viranomaisilta, oliko kyseinen maksu suurempi kuin kaikki verot, joita FT olisi joutunut maksamaan, jos sitä olisi verotettu yleisten oikeussääntöjen mukaan (eikä ainoastaan suurempi kuin elinkeinovero ja yhtiövero) (16). Komission kanssa 16 ja 23 päivänä kesäkuuta 2004 pidetyissä kokouksissa Ranskan viranomaiset vahvistivat, että kyseinen maksu oli tosiasiallisesti suurempi kuin kaikki muut verot yhteensä. Tämän perusteella komissio katsoo, että FT ei ole saanut etua vuosina 1991–1993 sen vuoksi, että siltä on peritty erityismaksu, joka vastasi osittain eri verojen maksua ja – ylijäämän osalta – liiketoiminnan tuloksesta suoritettavaa maksua, koska tämä erityismaksu oli suurempi kuin kaikki ne verot yhteensä, joista FT oli vapautettu.

2.   Vuodet 1994–2003

| (34) | Vuosien 1994–2003 elinkeinoverojärjestelmän analysoimiseksi on syytä tarkastella Ranskan viranomaisten toista ja kolmatta väitettä. |
| --- | --- |

(34)

Vuosien 1994–2003 elinkeinoverojärjestelmän analysoimiseksi on syytä tarkastella Ranskan viranomaisten toista ja kolmatta väitettä.

| (35) | Ranskan viranomaiset korostavat, että lailla nro 90-568 vahvistettiin kertaheitolla ainutlaatuinen FT:hen sovellettava verotusjärjestelmä vuosiksi 1991–2002. Ranskan viranomaisten mielestä on laskettava kyseisen järjestelmän FT:lle vuosina 1991–2002 antama kokonaisetu. Tällä perusteella Ranskan viranomaisten mielestä se, että FT on joutunut maksamaan liikaa veroja yhtenä vuotena, korvaa sen, että se on maksanut liian vähän veroja toisena vuotena. Ranskan viranomaiset siis väittävät, että se, että FT maksoi liian vähän veroja ns. lopullisella kaudella (1 päivästä tammikuuta 19941 päivään tammikuuta 2003), tulee korvattua sillä, että se maksoi liikaa veroja siirtymäkaudella (1 päivästä tammikuuta 199131 päivään joulukuuta 1993). FT:n valtiolle suorittama maksu vuosina 1991, 1992 ja 1993 olisi siis niin paljon suurempi kuin yleisten oikeussääntöjen mukainen verotus, että se ylittäisi edun, jonka FT:n on väitetty saaneen elinkeinoveron erityisjärjestelyistä ns. lopullisella kaudella. |
| --- | --- |

(35)

Ranskan viranomaiset korostavat, että lailla nro 90-568 vahvistettiin kertaheitolla ainutlaatuinen FT:hen sovellettava verotusjärjestelmä vuosiksi 1991–2002. Ranskan viranomaisten mielestä on laskettava kyseisen järjestelmän FT:lle vuosina 1991–2002 antama kokonaisetu. Tällä perusteella Ranskan viranomaisten mielestä se, että FT on joutunut maksamaan liikaa veroja yhtenä vuotena, korvaa sen, että se on maksanut liian vähän veroja toisena vuotena. Ranskan viranomaiset siis väittävät, että se, että FT maksoi liian vähän veroja ns. lopullisella kaudella (1 päivästä tammikuuta 19941 päivään tammikuuta 2003), tulee korvattua sillä, että se maksoi liikaa veroja siirtymäkaudella (1 päivästä tammikuuta 199131 päivään joulukuuta 1993). FT:n valtiolle suorittama maksu vuosina 1991, 1992 ja 1993 olisi siis niin paljon suurempi kuin yleisten oikeussääntöjen mukainen verotus, että se ylittäisi edun, jonka FT:n on väitetty saaneen elinkeinoveron erityisjärjestelyistä ns. lopullisella kaudella.

| (36) | Tätä perustelua ei voida hyväksyä. Lailla nro 90-568 perustettiin kaksi selvästi erillistä verotusjärjestelmää:






  — | siirtymäkauden järjestelmä vuosiksi 1991–1994, jolloin FT oli vapautettu kaikista muista kuin valtion maksamista veroista ja joutui maksamaan valtiolle kiinteämääräisen hyvityksen ”yleiseen talousarvioon suoritettavan maksun” nojalla, |
| --- | --- | --- |

(36)

Tätä perustelua ei voida hyväksyä. Lailla nro 90-568 perustettiin kaksi selvästi erillistä verotusjärjestelmää:

—

siirtymäkauden järjestelmä vuosiksi 1991–1994, jolloin FT oli vapautettu kaikista muista kuin valtion maksamista veroista ja joutui maksamaan valtiolle kiinteämääräisen hyvityksen ”yleiseen talousarvioon suoritettavan maksun” nojalla,

| — | vuoden 1994 jälkeen lopulliseksi tarkoitettu järjestelmä (laissa ei ole säädetty tämän järjestelmän päättymispäivää, ja järjestelmän kumoamiseksi oli annettava uusi laki vuonna 2003); tämän järjestelmän mukaan FT:n oli yleisten oikeussääntöjen mukaisesti maksettava kaikkia veroja lukuun ottamatta kiinteistöveroa ja elinkeinoveroa, joista oli annettu erityissäännöt. |
| --- | --- |

—

vuoden 1994 jälkeen lopulliseksi tarkoitettu järjestelmä (laissa ei ole säädetty tämän järjestelmän päättymispäivää, ja järjestelmän kumoamiseksi oli annettava uusi laki vuonna 2003); tämän järjestelmän mukaan FT:n oli yleisten oikeussääntöjen mukaisesti maksettava kaikkia veroja lukuun ottamatta kiinteistöveroa ja elinkeinoveroa, joista oli annettu erityissäännöt.

| (37) | Oikeuskäytännön mukaan yritykselle annettua tukea ei voida korvata perimällä samalta yritykseltä erityismaksua muulla nimikkeellä. Yhteisöjen tuomioistuin on todennut, ettei perhelisiin kuuluvien sosiaalimaksujen huojennusta, josta eräät yritykset hyötyvät, voida korvata samojen yritysten suorittamilla työttömyysvakuutuksen lisämaksuilla (17). |
| --- | --- |

(37)

Oikeuskäytännön mukaan yritykselle annettua tukea ei voida korvata perimällä samalta yritykseltä erityismaksua muulla nimikkeellä. Yhteisöjen tuomioistuin on todennut, ettei perhelisiin kuuluvien sosiaalimaksujen huojennusta, josta eräät yritykset hyötyvät, voida korvata samojen yritysten suorittamilla työttömyysvakuutuksen lisämaksuilla (17).

| (38) | Tämän oikeuskäytännön perusteella komissio ei voi hyväksyä, että FT:n vuodesta 1994 maksama liian alhainen elinkeinovero korvattaisiin sillä, että FT maksoi vuosina 1991–1994 erityismaksua, jota ei ole lailla liitetty elinkeinoveroon. Kuten komissio on jo todennut, laissa nro 90-568 ei missään kohtaa säädetä, että erityismaksu suoritettaisiin elinkeinoveron sijaan. Maksun määrääkään ei ollut määritelty samojen muuttujien perusteella kuin elinkeinoveron vaan viittauksella etuun, jonka PTT maksoi valtiolle vuosina 1989–1990. Kun otetaan huomioon kyseisen maksun historia ja sen määrittely, se muistuttaa pikemminkin osuutta liiketoiminnan tuloksesta kuin elinkeinoverona maksettua erityisveroa. Tämä olisi tavanomaisessa tilanteessa johtanut siihen, että komissio ei ota huomioon minkäänlaista korvaamista ja katsoo, että elinkeinoverosta vapauttamisesta siirtymäkaudella koituu myös erityisetua yritykselle. |
| --- | --- |

(38)

Tämän oikeuskäytännön perusteella komissio ei voi hyväksyä, että FT:n vuodesta 1994 maksama liian alhainen elinkeinovero korvattaisiin sillä, että FT maksoi vuosina 1991–1994 erityismaksua, jota ei ole lailla liitetty elinkeinoveroon. Kuten komissio on jo todennut, laissa nro 90-568 ei missään kohtaa säädetä, että erityismaksu suoritettaisiin elinkeinoveron sijaan. Maksun määrääkään ei ollut määritelty samojen muuttujien perusteella kuin elinkeinoveron vaan viittauksella etuun, jonka PTT maksoi valtiolle vuosina 1989–1990. Kun otetaan huomioon kyseisen maksun historia ja sen määrittely, se muistuttaa pikemminkin osuutta liiketoiminnan tuloksesta kuin elinkeinoverona maksettua erityisveroa. Tämä olisi tavanomaisessa tilanteessa johtanut siihen, että komissio ei ota huomioon minkäänlaista korvaamista ja katsoo, että elinkeinoverosta vapauttamisesta siirtymäkaudella koituu myös erityisetua yritykselle.

| (39) | Komissio hyväksyy kuitenkin poikkeuksellisesti sen, että yrityksen vuosina 1991–1993 suorittama maksu vastasi myös elinkeinoveron suoritusta. Ottaen huomioon, että tämä maksu, joka näyttää liittyvän FT:hen (18) sovellettuun erityiseen verotusjärjestelmään, oli luonteeltaan epämääräinen ja suurempi kuin yleisten oikeussääntöjen mukaisen verotusjärjestelmän soveltamisesta johtuva määrä ja että kyseessä oleva järjestelmä oli tilapäinen, komissio on päättänyt ratkaista asian yrityksen eduksi ja hyväksyy sen, että maksu on osittain veroluonteinen ja että se vastasi myös veroja. Kuitenkin sitä osaa maksusta, joka ylittää yleisten oikeussääntöjen mukaan tavallisesti sovellettavan veron, voidaan pitää ainoastaan pääoman tuottona, mikä sulkee pois mahdolliset oikeusperustat korvausmekanismille. FT:n liiketoiminnan ylijäämästä suorittamien maksujen määrien ja elinkeinoverona suoritettujen liian pienien määrien välinen korvaavuus hämärtäisi kahden eriluonteisen maksun (verohyvityksen ja rahana saadun voiton) välisen eron, mitä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(39)

Komissio hyväksyy kuitenkin poikkeuksellisesti sen, että yrityksen vuosina 1991–1993 suorittama maksu vastasi myös elinkeinoveron suoritusta. Ottaen huomioon, että tämä maksu, joka näyttää liittyvän FT:hen (18) sovellettuun erityiseen verotusjärjestelmään, oli luonteeltaan epämääräinen ja suurempi kuin yleisten oikeussääntöjen mukaisen verotusjärjestelmän soveltamisesta johtuva määrä ja että kyseessä oleva järjestelmä oli tilapäinen, komissio on päättänyt ratkaista asian yrityksen eduksi ja hyväksyy sen, että maksu on osittain veroluonteinen ja että se vastasi myös veroja. Kuitenkin sitä osaa maksusta, joka ylittää yleisten oikeussääntöjen mukaan tavallisesti sovellettavan veron, voidaan pitää ainoastaan pääoman tuottona, mikä sulkee pois mahdolliset oikeusperustat korvausmekanismille. FT:n liiketoiminnan ylijäämästä suorittamien maksujen määrien ja elinkeinoverona suoritettujen liian pienien määrien välinen korvaavuus hämärtäisi kahden eriluonteisen maksun (verohyvityksen ja rahana saadun voiton) välisen eron, mitä ei voida hyväksyä.

| (40) | Lopuksi komissio huomauttaa, että laissa nro 90-568 ei säädetä, että FT:n vuodesta 1994 maksamat liian alhaiset verot korvaa se, että se maksaa liikaa veroja vuosina 1991–1994. Ranskan viranomaiset ehdottavat, että tilannetta katsottaisiin kokonaisuutena, mikä tarkoittaisi, että FT:n siirtymäkaudella maksama liian suuri ns. vero olisi luokiteltava taannehtivasti uudelleen veroennakoksi (verohyvitys), jota vähennetään tulevina vuosina, mikä ei todellakaan ollut lain nro 90-568 tarkoitus, kun sillä perustettiin kaksi aikaisemmin mainittua järjestelmää. Se, että Ranskan viranomaiset nyt ehdottavat kahdella eri kaudella sovellettujen eriluonteisten maksujen (erityismaksu, joka on osittain veroluonteinen ja osittain osinkoa, ja FT:n elinkeinoverona suorittama liian alhainen vero) välistä korvaavuutta, ei todellakaan johdu Ranskan tavallisen verolainsäädännön soveltamisesta vaan on pikemminkin jälkikäteen tapahtuvaa järkeilyä, jolla pyritään välttämään FT:n saaman tuen takaisinperintä. |
| --- | --- |

(40)

Lopuksi komissio huomauttaa, että laissa nro 90-568 ei säädetä, että FT:n vuodesta 1994 maksamat liian alhaiset verot korvaa se, että se maksaa liikaa veroja vuosina 1991–1994. Ranskan viranomaiset ehdottavat, että tilannetta katsottaisiin kokonaisuutena, mikä tarkoittaisi, että FT:n siirtymäkaudella maksama liian suuri ns. vero olisi luokiteltava taannehtivasti uudelleen veroennakoksi (verohyvitys), jota vähennetään tulevina vuosina, mikä ei todellakaan ollut lain nro 90-568 tarkoitus, kun sillä perustettiin kaksi aikaisemmin mainittua järjestelmää. Se, että Ranskan viranomaiset nyt ehdottavat kahdella eri kaudella sovellettujen eriluonteisten maksujen (erityismaksu, joka on osittain veroluonteinen ja osittain osinkoa, ja FT:n elinkeinoverona suorittama liian alhainen vero) välistä korvaavuutta, ei todellakaan johdu Ranskan tavallisen verolainsäädännön soveltamisesta vaan on pikemminkin jälkikäteen tapahtuvaa järkeilyä, jolla pyritään välttämään FT:n saaman tuen takaisinperintä.

| (41) | Komissio ei siis voi hyväksyä Ranskan viranomaisten toista väitettä, jonka mukaan kyseisestä järjestelmästä FT:lle koitunut etu olisi laskettava kokonaisuutena vuosilta 1991–2002. |
| --- | --- |

(41)

Komissio ei siis voi hyväksyä Ranskan viranomaisten toista väitettä, jonka mukaan kyseisestä järjestelmästä FT:lle koitunut etu olisi laskettava kokonaisuutena vuosilta 1991–2002.

| (42) | Tämä tarkoittaa, että FT:n tosiasiallisesti maksaman elinkeinoveron ja sen määrän, joka FT:n olisi pitänyt yleisten oikeussääntöjen mukaan maksaa 1 päivän tammikuuta 1994 ja 1 päivän tammikuuta 2003 välisenä aikana, erotus on valtiontukea, koska se on FT:lle sellaisista varoista myönnetty etu, jotka muutoin olisivat sisältyneet valtion talousarvioon. |
| --- | --- |

(42)

Tämä tarkoittaa, että FT:n tosiasiallisesti maksaman elinkeinoveron ja sen määrän, joka FT:n olisi pitänyt yleisten oikeussääntöjen mukaan maksaa 1 päivän tammikuuta 1994 ja 1 päivän tammikuuta 2003 välisenä aikana, erotus on valtiontukea, koska se on FT:lle sellaisista varoista myönnetty etu, jotka muutoin olisivat sisältyneet valtion talousarvioon.

| (43) | Komissio ei myöskään voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan elinkeinovero sisältyy laskelmaan verotettavasta tuloksesta ja korjattaessa mahdollisesti liian pientä elinkeinoverona perittyä määrää olisi korjattava alaspäin myös yhtiöveron määrää, koska yrityksen verotuksessa ei voida tehdä eroa elinkeinoveron ja yhtiöveron välillä. |
| --- | --- |

(43)

Komissio ei myöskään voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan elinkeinovero sisältyy laskelmaan verotettavasta tuloksesta ja korjattaessa mahdollisesti liian pientä elinkeinoverona perittyä määrää olisi korjattava alaspäin myös yhtiöveron määrää, koska yrityksen verotuksessa ei voida tehdä eroa elinkeinoveron ja yhtiöveron välillä.

| (44) | Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on hylännyt tämän väitteen toteamalla, että ”komissio ei voi valtion tukien takaisinperimistä koskevissa päätöksissään ottaa veron vaikutusta huomioon takaisinperittävän tuen määrää laskiessaan” (koska se kuuluu kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan) ”vaan sen on osoitettava ainoastaan takaisinperittävä bruttomäärä. Tämä ei estä sitä, että periessään tukia takaisin kansalliset viranomaiset vähentävät tarvittaessa tiettyjä määriä niiden sisäisten sääntöjen mukaisesti” ja että ”kansallista lainsäädäntöä ei voida soveltaa siten, että ... tukien takaisin periminen olisi käytännössä mahdotonta eikä toisaalta siten, että yhteisön oikeuden soveltamisalaan kuuluvia tapauksia syrjittäisiin vastaaviin ainoastaan kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluviin tapauksiin nähden” (19). |
| --- | --- |

(44)

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on hylännyt tämän väitteen toteamalla, että ”komissio ei voi valtion tukien takaisinperimistä koskevissa päätöksissään ottaa veron vaikutusta huomioon takaisinperittävän tuen määrää laskiessaan” (koska se kuuluu kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan) ”vaan sen on osoitettava ainoastaan takaisinperittävä bruttomäärä. Tämä ei estä sitä, että periessään tukia takaisin kansalliset viranomaiset vähentävät tarvittaessa tiettyjä määriä niiden sisäisten sääntöjen mukaisesti” ja että ”kansallista lainsäädäntöä ei voida soveltaa siten, että ... tukien takaisin periminen olisi käytännössä mahdotonta eikä toisaalta siten, että yhteisön oikeuden soveltamisalaan kuuluvia tapauksia syrjittäisiin vastaaviin ainoastaan kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluviin tapauksiin nähden” (19).

VI   UUSI TUKI

| (45) | Tuen luonteesta komissio vahvistaa aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän, jonka mukaan kyseistä tukea on pidettävä uutena tukena. Itse asiassa elinkeinoveroa koskeva poikkeusjärjestely perustettiin vuonna 1990 annetulla lailla (eli perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen) juuri sen välttämiseksi, että FT:n perustaminen julkiseksi operaattoriksi johtaa sen verottamiseen yleisten oikeussääntöjen mukaisesti. Lisäksi televiestinnän alaa on vapautettu asteittain vuodesta 1988. Kun otetaan huomioon, että FT on saanut vuodesta 1994 tukea, joka liittyy erityiseen elinkeinoverojärjestelmään, ja että markkinoilla, joilla FT toimi, oli kyseisenä ajankohtana ainakin jonkin verran kilpailua (20), komission on pääteltävä, että kyseinen toimenpide on uutta tukea. |
| --- | --- |

(45)

Tuen luonteesta komissio vahvistaa aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän, jonka mukaan kyseistä tukea on pidettävä uutena tukena. Itse asiassa elinkeinoveroa koskeva poikkeusjärjestely perustettiin vuonna 1990 annetulla lailla (eli perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen) juuri sen välttämiseksi, että FT:n perustaminen julkiseksi operaattoriksi johtaa sen verottamiseen yleisten oikeussääntöjen mukaisesti. Lisäksi televiestinnän alaa on vapautettu asteittain vuodesta 1988. Kun otetaan huomioon, että FT on saanut vuodesta 1994 tukea, joka liittyy erityiseen elinkeinoverojärjestelmään, ja että markkinoilla, joilla FT toimi, oli kyseisenä ajankohtana ainakin jonkin verran kilpailua (20), komission on pääteltävä, että kyseinen toimenpide on uutta tukea.

VII   VANHENTUMISAJAT

| (46) | Ranskan viranomaiset katsovat, että FT:n eduksi lailla nro 90-568 perustettu oletettu tukijärjestelmä on joka tapauksessa voimassa oleva tukijärjestelmä, jonka puitteissa myönnettyjä tukia ei voida periä takaisin. Ranskan viranomaiset huomauttavat, että järjestelmä on perustettu 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetulla lailla nro 90-568, ja ovat sitä mieltä, että tuki myönnettiin edunsaajalle 2 päivänä heinäkuuta 1990 (eli lain antamispäivänä). Koska menettelyn aloittamisesta päätettiin 30 päivänä tammikuuta 2003, eli yli kymmenen vuotta tuen myöntämisen jälkeen, Ranskan viranomaiset ovat sitä mieltä, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaan FT:n oletettu tuki kuuluu valtiontuen vanhentumista koskevien yhteisön sääntöjen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(46)

Ranskan viranomaiset katsovat, että FT:n eduksi lailla nro 90-568 perustettu oletettu tukijärjestelmä on joka tapauksessa voimassa oleva tukijärjestelmä, jonka puitteissa myönnettyjä tukia ei voida periä takaisin. Ranskan viranomaiset huomauttavat, että järjestelmä on perustettu 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetulla lailla nro 90-568, ja ovat sitä mieltä, että tuki myönnettiin edunsaajalle 2 päivänä heinäkuuta 1990 (eli lain antamispäivänä). Koska menettelyn aloittamisesta päätettiin 30 päivänä tammikuuta 2003, eli yli kymmenen vuotta tuen myöntämisen jälkeen, Ranskan viranomaiset ovat sitä mieltä, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaan FT:n oletettu tuki kuuluu valtiontuen vanhentumista koskevien yhteisön sääntöjen soveltamisalaan.

| (47) | Tässä yhteydessä on syytä palauttaa mieleen, että 15 artiklassa säädetään seuraavasti:
  ”1.   Komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa.
  2.   Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytyksen jälkeen. Vanhentumisaikaa laskettaessa ei oteta huomioon aikaa, jona komission päätös on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltävänä.
  3.   Tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi.” |
| --- | --- |

(47)

Tässä yhteydessä on syytä palauttaa mieleen, että 15 artiklassa säädetään seuraavasti:

”1.   Komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa.

2.   Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytyksen jälkeen. Vanhentumisaikaa laskettaessa ei oteta huomioon aikaa, jona komission päätös on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltävänä.

3.   Tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi.”

| (48) | On huomattava, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädetään kymmenen vuoden vanhentumisajasta, ”joka ei suinkaan ole ilmaus yleisestä periaatteesta, joka muuttaa uuden tuen voimassa olevaksi tueksi, vaan jossa vain suljetaan pois sellaisten tukien takaisinperintä, jotka on otettu käyttöön yli kymmenen vuotta ennen komission ensimmäistä puuttumista asiaan” (21). Tästä seuraa, että kyseisen asetuksen 15 artiklaa sovellettaessa FT:n erityisen elinkeinoverojärjestelmän perusteella saama tuki ei menetä uuden tuen luonnettaan sen vuoksi, että kyseinen järjestelmä on perustettu yli kymmenen vuotta sitten. Tämä säännös tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että komissio voi määrätä vain sellaisten tukien takaisinperinnästä, joista yritys on hyötynyt kymmenen vuotta ennen komission toimintaa. Koska FT on hyötynyt tuesta varainhoitovuodesta 1994 alkaen ja koska päätös menettelyn aloittamisesta on tehty 30 päivänä tammikuuta 2003, komissio voi määrätä koko kyseisen tuen takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

(48)

On huomattava, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädetään kymmenen vuoden vanhentumisajasta, ”joka ei suinkaan ole ilmaus yleisestä periaatteesta, joka muuttaa uuden tuen voimassa olevaksi tueksi, vaan jossa vain suljetaan pois sellaisten tukien takaisinperintä, jotka on otettu käyttöön yli kymmenen vuotta ennen komission ensimmäistä puuttumista asiaan” (21). Tästä seuraa, että kyseisen asetuksen 15 artiklaa sovellettaessa FT:n erityisen elinkeinoverojärjestelmän perusteella saama tuki ei menetä uuden tuen luonnettaan sen vuoksi, että kyseinen järjestelmä on perustettu yli kymmenen vuotta sitten. Tämä säännös tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että komissio voi määrätä vain sellaisten tukien takaisinperinnästä, joista yritys on hyötynyt kymmenen vuotta ennen komission toimintaa. Koska FT on hyötynyt tuesta varainhoitovuodesta 1994 alkaen ja koska päätös menettelyn aloittamisesta on tehty 30 päivänä tammikuuta 2003, komissio voi määrätä koko kyseisen tuen takaisinperinnästä.

| (49) | On myös huomattava, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaan ”komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa” ja että ”vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle ... tukiohjelmaan kuuluvana tukena”. Asetuksen mukaan merkityksellinen päivä on siis päivä, jona yksittäinen tuki on myönnetty tuensaajalle tukiohjelmaan kuuluvana tukena, eikä päivä, jona itse järjestelmä on perustettu. Toisin sanoen kyseisen asetuksen 15 artiklassa säädetty vanhentumisaika koskee komission mahdollisuutta määrätä yli kymmenen vuotta sitten tuensaajalle sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen takaisinperinnästä eli kyse ei suinkaan ole varsinaisesta tukijärjestelmästä niin kuin Ranskan viranomaiset väittävät. Tästä seuraa, että tukijärjestelmien osalta takaisinperinnän vanhentumisaika ei ala järjestelmän perustamispäivästä vaan siitä päivästä, jona tukea on tosiasiallisesti myönnetty tuensaajalle. Lailla nro 90-568 perustettiin tukijärjestelmä FT:n eduksi (22). Näin ollen FT:lle erityisen verotusjärjestelmän nojalla myönnettyjen tukien vanhentumisaika ei ala lain nro 90-568 antamispäivästä vaan päivästä, jona tuki on tosiasiallisesti myönnetty FT:lle, eli joka vuosi elinkeinoveron maksamisajankohtana. |
| --- | --- |

(49)

On myös huomattava, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaan ”komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa” ja että ”vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle ... tukiohjelmaan kuuluvana tukena”. Asetuksen mukaan merkityksellinen päivä on siis päivä, jona yksittäinen tuki on myönnetty tuensaajalle tukiohjelmaan kuuluvana tukena, eikä päivä, jona itse järjestelmä on perustettu. Toisin sanoen kyseisen asetuksen 15 artiklassa säädetty vanhentumisaika koskee komission mahdollisuutta määrätä yli kymmenen vuotta sitten tuensaajalle sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen takaisinperinnästä eli kyse ei suinkaan ole varsinaisesta tukijärjestelmästä niin kuin Ranskan viranomaiset väittävät. Tästä seuraa, että tukijärjestelmien osalta takaisinperinnän vanhentumisaika ei ala järjestelmän perustamispäivästä vaan siitä päivästä, jona tukea on tosiasiallisesti myönnetty tuensaajalle. Lailla nro 90-568 perustettiin tukijärjestelmä FT:n eduksi (22). Näin ollen FT:lle erityisen verotusjärjestelmän nojalla myönnettyjen tukien vanhentumisaika ei ala lain nro 90-568 antamispäivästä vaan päivästä, jona tuki on tosiasiallisesti myönnetty FT:lle, eli joka vuosi elinkeinoveron maksamisajankohtana.

| (50) | Vanhentumisajan keskeyttäminen ei edellytä virallista päätöstä komissiolta toisin kuin Ranskan viranomaiset väittävät. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaan ”sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet ... keskeyttävät vanhentumisajan”. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on jo katsonut, että pelkkä tietopyyntö voi keskeyttää asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa tarkoitetun vanhentumisajan (23). Tässä tapauksessa komissio lähetti Ranskan viranomaisille ensimmäisen tietopyynnön FT:hen sovellettavasta erityisestä elinkeinoverojärjestelmästä 28 päivänä kesäkuuta 2001, eli vanhenemisaika keskeytyi kyseisenä päivänä asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaisesti (24). |
| --- | --- |

(50)

Vanhentumisajan keskeyttäminen ei edellytä virallista päätöstä komissiolta toisin kuin Ranskan viranomaiset väittävät. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaan ”sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet ... keskeyttävät vanhentumisajan”. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on jo katsonut, että pelkkä tietopyyntö voi keskeyttää asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa tarkoitetun vanhentumisajan (23). Tässä tapauksessa komissio lähetti Ranskan viranomaisille ensimmäisen tietopyynnön FT:hen sovellettavasta erityisestä elinkeinoverojärjestelmästä 28 päivänä kesäkuuta 2001, eli vanhenemisaika keskeytyi kyseisenä päivänä asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaisesti (24).

| (51) | Niinpä ainoastaan niitä tukia, joita FT:lle on myönnetty yli kymmenen vuotta ennen ensimmäisen tietopyynnön esittämistä (eli ennen 28 päivää kesäkuuta 1991), ei voida periä takaisin. Koska FT:lle on myönnetty tukea varainhoitovuodesta 1994 alkaen vuosina 1994–2003 sovelletun elinkeinoverojärjestelmän puitteissa, komissio voi määrätä koko kyseisen tuen takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

(51)

Niinpä ainoastaan niitä tukia, joita FT:lle on myönnetty yli kymmenen vuotta ennen ensimmäisen tietopyynnön esittämistä (eli ennen 28 päivää kesäkuuta 1991), ei voida periä takaisin. Koska FT:lle on myönnetty tukea varainhoitovuodesta 1994 alkaen vuosina 1994–2003 sovelletun elinkeinoverojärjestelmän puitteissa, komissio voi määrätä koko kyseisen tuen takaisinperinnästä.

VIII   TUEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

| (52) | Ranskan viranomaiset eivät ole esittäneet perusteluja tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Komissio korostaa, että aloittamispäätöksen 122 ja 123 kohdassa mainituista syistä se katsoo, että tuki ei sovellu yhteismarkkinoille 87 artiklan 2 kohdan tai 87 artiklan 3 kohdan a, c (viitataan eräiden alueiden talouden kehitykseen), d ja e alakohdan perusteella. Sitä paitsi kyseinen tuki ei liity millään lailla yrityksen rakenneuudistukseen vaan on pikemminkin toimintatukea. Tämän johdosta tukea ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (viittaus tietyn taloudellisen toiminnan taloudelliseen kehitykseen). |
| --- | --- |

(52)

Ranskan viranomaiset eivät ole esittäneet perusteluja tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Komissio korostaa, että aloittamispäätöksen 122 ja 123 kohdassa mainituista syistä se katsoo, että tuki ei sovellu yhteismarkkinoille 87 artiklan 2 kohdan tai 87 artiklan 3 kohdan a, c (viitataan eräiden alueiden talouden kehitykseen), d ja e alakohdan perusteella. Sitä paitsi kyseinen tuki ei liity millään lailla yrityksen rakenneuudistukseen vaan on pikemminkin toimintatukea. Tämän johdosta tukea ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (viittaus tietyn taloudellisen toiminnan taloudelliseen kehitykseen).

IX   PÄÄTELMÄT

| (53) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa seuraavaa:






  — | Vuosina 1991–1993 sovellettu elinkeinoverojärjestelmä ei ole valtiontukea. |
| --- | --- | --- |

(53)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa seuraavaa:

—

Vuosina 1991–1993 sovellettu elinkeinoverojärjestelmä ei ole valtiontukea.

| — | Ero FT:n tosiasiallisesti maksaman elinkeinoveron ja sen määrän välillä, joka sen olisi pitänyt yleisten oikeussääntöjen perusteella maksaa 1 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana, on valtiontukea. Tämä tuki on uutta tukea, jota Ranska on myöntänyt sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tämä tuki ei sovellu yhteismarkkinoille ja on sen vuoksi perittävä takaisin. |
| --- | --- |

—

Ero FT:n tosiasiallisesti maksaman elinkeinoveron ja sen määrän välillä, joka sen olisi pitänyt yleisten oikeussääntöjen perusteella maksaa 1 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana, on valtiontukea. Tämä tuki on uutta tukea, jota Ranska on myöntänyt sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tämä tuki ei sovellu yhteismarkkinoille ja on sen vuoksi perittävä takaisin.

| (54) | Verohallituksen parlamentille marraskuussa 2001 antamassa kertomuksessa arvioidaan, että FT:n verotuksen välitön normalisointi elinkeinoverotuksen osalta johtaisi verokannan säilyessä ennallaan (toisin sanoen riippumatta paikallisyhteisöjen päätöksistä) siihen, että yrityksen verot lisääntyisivät lähes 198 miljoonaa euroa. Ranskan viranomaiset lähettivät komissiolle 15 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä tarkempia tietoja FT:n liian alhaisesta verotuksesta erityisen elinkeinoverojärjestelmän puitteissa (katso seuraava taulukko):















  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Varainhoitovuosi | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | kumulaatio |
| Yleisten oikeussääntöjen mukaisen verotuksen simulaatio | 674 | 786 | 830 | 923 | 1 012 | 1 092 | 1 035 | 1 039 | 971 | 8 362 |
| FT:n tosiasiallisesti maksamat verot | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Liian alhaisen verotuksen määrä | 114 | 119 | 136 | 138 | 157 | 178 | 95 | 126 | 77 | 1 140 |
| Lähde: Ranskan viranomaisten vastaus 15. toukokuuta 2003. |

(54)

Verohallituksen parlamentille marraskuussa 2001 antamassa kertomuksessa arvioidaan, että FT:n verotuksen välitön normalisointi elinkeinoverotuksen osalta johtaisi verokannan säilyessä ennallaan (toisin sanoen riippumatta paikallisyhteisöjen päätöksistä) siihen, että yrityksen verot lisääntyisivät lähes 198 miljoonaa euroa. Ranskan viranomaiset lähettivät komissiolle 15 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä tarkempia tietoja FT:n liian alhaisesta verotuksesta erityisen elinkeinoverojärjestelmän puitteissa (katso seuraava taulukko):

(miljoonaa euroa)

Varainhoitovuosi

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

kumulaatio

Yleisten oikeussääntöjen mukaisen verotuksen simulaatio

674

786

830

923

1 012

1 092

1 035

1 039

971

8 362

FT:n tosiasiallisesti maksamat verot

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Liian alhaisen verotuksen määrä

114

119

136

138

157

178

95

126

77

1 140

Lähde: Ranskan viranomaisten vastaus 15. toukokuuta 2003.

| — | Ranskan viranomaiset ovat laskeneet hyvin tarkkaan, kuinka paljon elinkeinoveroa FT:n olisi pitänyt maksaa vuosina 2000, 2001 ja 2002, jos se olisi ollut yleisten oikeussääntöjen mukaisen järjestelmän alainen, jaoteltuna paikallisella tasolla laitteisiin ja irtaimeen omaisuuteen, kiinteään omaisuuteen ja palkkoihin paikallisten verokantojen soveltamisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

Ranskan viranomaiset ovat laskeneet hyvin tarkkaan, kuinka paljon elinkeinoveroa FT:n olisi pitänyt maksaa vuosina 2000, 2001 ja 2002, jos se olisi ollut yleisten oikeussääntöjen mukaisen järjestelmän alainen, jaoteltuna paikallisella tasolla laitteisiin ja irtaimeen omaisuuteen, kiinteään omaisuuteen ja palkkoihin paikallisten verokantojen soveltamisen jälkeen.

| — | Ranskan viranomaiset ovat arvioineet vuosien 1994–1999 elinkeinoveron suhteessa sen elinkeinoveron määrään, joka FT:n olisi pitänyt maksaa vuonna 2000, jos se olisi ollut yleisten oikeussääntöjen mukaisen järjestelmän alainen, korjattuna veropohjan ja verokannan kehityksellä vuodesta 1991. On myös otettava huomioon, että käytettävissä olevien tietojen pohjalta ei ollut mahdollista tehdä tarkkaa laskelmaa vuotta 2000 edeltäviltä vuosilta, koska on vaikea määrittää uudelleen paikallisia veropohjia ja verokantoja. |
| --- | --- |

—

Ranskan viranomaiset ovat arvioineet vuosien 1994–1999 elinkeinoveron suhteessa sen elinkeinoveron määrään, joka FT:n olisi pitänyt maksaa vuonna 2000, jos se olisi ollut yleisten oikeussääntöjen mukaisen järjestelmän alainen, korjattuna veropohjan ja verokannan kehityksellä vuodesta 1991. On myös otettava huomioon, että käytettävissä olevien tietojen pohjalta ei ollut mahdollista tehdä tarkkaa laskelmaa vuotta 2000 edeltäviltä vuosilta, koska on vaikea määrittää uudelleen paikallisia veropohjia ja verokantoja.

| — | Näiden arvioiden tuloksena takaisinperittävän tuen määrä on 1 140 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Näiden arvioiden tuloksena takaisinperittävän tuen määrä on 1 140 miljoonaa euroa.

| (55) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 29 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että elinkeinovero, joka yrityksen oli maksettava vuonna 2003 (yleisten oikeussääntöjen mukaisen järjestelmän ensimmäinen soveltamisvuosi), oli 773 miljoonaa euroa eli huomattavasti vähemmän kuin simulaatiossa esitetty 971 miljoonan euron summa vuodelle 2002. Tosiasiallisesti maksetun elinkeinoveron määrä ei kuitenkaan ollut vielä tiedossa. Viranomaiset korostivat, että tämän luvun soveltaminen edellisiin vuosiin vahvisti niiden kannan, koska siitä ilmenee, että FT oli maksanut enemmän veroja kuin yleisten oikeussääntöjen mukaisessa verotuksessa. |
| --- | --- |

(55)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 29 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että elinkeinovero, joka yrityksen oli maksettava vuonna 2003 (yleisten oikeussääntöjen mukaisen järjestelmän ensimmäinen soveltamisvuosi), oli 773 miljoonaa euroa eli huomattavasti vähemmän kuin simulaatiossa esitetty 971 miljoonan euron summa vuodelle 2002. Tosiasiallisesti maksetun elinkeinoveron määrä ei kuitenkaan ollut vielä tiedossa. Viranomaiset korostivat, että tämän luvun soveltaminen edellisiin vuosiin vahvisti niiden kannan, koska siitä ilmenee, että FT oli maksanut enemmän veroja kuin yleisten oikeussääntöjen mukaisessa verotuksessa.

| (56) | Komission kanssa 16 ja 23 päivänä kesäkuuta 2004 pidetyissä kokouksissa Ranskan viranomaiset väittivät, että komissiolle aikaisemmin toimitetut laskelmat olivat epätarkkoja ja että oli mahdotonta arvioida varmasti, minkä verran tukea FT oli saanut vuosina 1994–2003. Tämän vuoksi Ranskan viranomaiset pyysivät komissiolta, että se ei tekisi päätöstä tuesta, jota FT:n oletettiin saaneen erityisen elinkeinoverojärjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

(56)

Komission kanssa 16 ja 23 päivänä kesäkuuta 2004 pidetyissä kokouksissa Ranskan viranomaiset väittivät, että komissiolle aikaisemmin toimitetut laskelmat olivat epätarkkoja ja että oli mahdotonta arvioida varmasti, minkä verran tukea FT oli saanut vuosina 1994–2003. Tämän vuoksi Ranskan viranomaiset pyysivät komissiolta, että se ei tekisi päätöstä tuesta, jota FT:n oletettiin saaneen erityisen elinkeinoverojärjestelmän puitteissa.

| (57) | Komissio huomauttaa aluksi, että tämä viimeinen väite on uusi ja ristiriidassa Ranskan viranomaisten aikaisemman kannan kanssa. Viranomaiset olivat toimittaneet arvionsa 15 päivänä toukokuuta 2003 ja vahvistaneet ja täydentäneet niitä 29 päivänä tammikuuta 2004. Ranskan viranomaiset eivät sitä paitsi ole kyseenalaistaneet näiden arvioiden oikeellisuutta koko menettelyn aikana. Vasta kesäkuussa 2004 pidetyissä kokouksissa, kun näytti siltä, että komission selvitys oli valmistumassa, Ranskan viranomaiset kiistivät aikaisemmin toimittamansa arviot. Tässä tilanteessa ei voida hyväksyä väitettä, että on mahdotonta laskea tarkasti FT:n saaman tuen määrää. |
| --- | --- |

(57)

Komissio huomauttaa aluksi, että tämä viimeinen väite on uusi ja ristiriidassa Ranskan viranomaisten aikaisemman kannan kanssa. Viranomaiset olivat toimittaneet arvionsa 15 päivänä toukokuuta 2003 ja vahvistaneet ja täydentäneet niitä 29 päivänä tammikuuta 2004. Ranskan viranomaiset eivät sitä paitsi ole kyseenalaistaneet näiden arvioiden oikeellisuutta koko menettelyn aikana. Vasta kesäkuussa 2004 pidetyissä kokouksissa, kun näytti siltä, että komission selvitys oli valmistumassa, Ranskan viranomaiset kiistivät aikaisemmin toimittamansa arviot. Tässä tilanteessa ei voida hyväksyä väitettä, että on mahdotonta laskea tarkasti FT:n saaman tuen määrää.

| (58) | Sitä paitsi Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle 5 päivänä heinäkuuta 2004 uudet arviot elinkeinoverosta, joka FT:n olisi ollut maksettava, jos se olisi ollut yleisten oikeussääntöjen alainen vuosina 1991–2002. Ranskan viranomaiset täsmensivät 13 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä faksilla, että nämä arviot perustuvat ainoastaan FT:n tosiasiallisesti vuonna 2003 yleisten oikeussääntöjen mukaisesti maksamaan elinkeinoveron määrään, joka on nyt tiedossa. Ranskan viranomaiset täsmensivät 16 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyssä faksissa, miten nämä uudet arviot oli laadittu:






  — | Ranskan viranomaiset totesivat, että FT:n vuonna 2003 maksaman elinkeinoveron nettomäärä oli 773 miljoonaa euroa, |
| --- | --- | --- |

(58)

Sitä paitsi Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle 5 päivänä heinäkuuta 2004 uudet arviot elinkeinoverosta, joka FT:n olisi ollut maksettava, jos se olisi ollut yleisten oikeussääntöjen alainen vuosina 1991–2002. Ranskan viranomaiset täsmensivät 13 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä faksilla, että nämä arviot perustuvat ainoastaan FT:n tosiasiallisesti vuonna 2003 yleisten oikeussääntöjen mukaisesti maksamaan elinkeinoveron määrään, joka on nyt tiedossa. Ranskan viranomaiset täsmensivät 16 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyssä faksissa, miten nämä uudet arviot oli laadittu:

—

Ranskan viranomaiset totesivat, että FT:n vuonna 2003 maksaman elinkeinoveron nettomäärä oli 773 miljoonaa euroa,

| — | tämän jälkeen ne laskivat, minkä verran elinkeinoveroa FT:n olisi pitänyt maksaa lain nro 90-568 nojalla FT:n vuoden 2003 veroilmoituksen perusteella: tämä summa oli 696 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

tämän jälkeen ne laskivat, minkä verran elinkeinoveroa FT:n olisi pitänyt maksaa lain nro 90-568 nojalla FT:n vuoden 2003 veroilmoituksen perusteella: tämä summa oli 696 miljoonaa euroa,

| — | seuraavaksi Ranskan viranomaiset totesivat, että uudet voimassaolevat säännöt (sovelletaan yleisten oikeussääntöjen mukaista järjestelmää, joka perustuu tosiasiallisiin verokantoihin ja veropohjiin) olisivat nostaneet aikaisempien sääntöjen mukaisesti maksettavaa määrää 77 miljoonalla eurolla tai 11,06 prosentilla vuonna 2003, |
| --- | --- |

—

seuraavaksi Ranskan viranomaiset totesivat, että uudet voimassaolevat säännöt (sovelletaan yleisten oikeussääntöjen mukaista järjestelmää, joka perustuu tosiasiallisiin verokantoihin ja veropohjiin) olisivat nostaneet aikaisempien sääntöjen mukaisesti maksettavaa määrää 77 miljoonalla eurolla tai 11,06 prosentilla vuonna 2003,

| — | tätä prosenttilukua sovellettiin sen jälkeen FT:n tosiasiallisesti vuosina 1991–2002 maksamiin määriin, |
| --- | --- |

—

tätä prosenttilukua sovellettiin sen jälkeen FT:n tosiasiallisesti vuosina 1991–2002 maksamiin määriin,

| — | näistä arvioista seuraa, että FT on maksanut 798 miljoonaa euroa liian vähän veroja vuosina 1994–2002. |
| --- | --- |

—

näistä arvioista seuraa, että FT on maksanut 798 miljoonaa euroa liian vähän veroja vuosina 1994–2002.

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Varainhoitovuosi | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Yhteensä |
| Yleisten oikeussääntöjen mukaisen verotuksen simulaatio | 622 | 741 | 771 | 872 | 949 | 1 015 | 1 044 | 1 014 | 992 | 8 020 |
| FT:n tosiasiallisesti maksamat verot | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Liian alhaisen verotuksen määrä | 62 | 74 | 77 | 87 | 94 | 101 | 104 | 101 | 98 | 798 |
| Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 5.7.2004. |

(miljoonaa euroa)

Varainhoitovuosi

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Yhteensä

Yleisten oikeussääntöjen mukaisen verotuksen simulaatio

622

741

771

872

949

1 015

1 044

1 014

992

8 020

FT:n tosiasiallisesti maksamat verot

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Liian alhaisen verotuksen määrä

62

74

77

87

94

101

104

101

98

798

Lähde: Ranskan viranomaisten kirje 5.7.2004.

| (59) | Koska Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet hyvin erilaisia tietoja, komissio ei voi tässä vaiheessa määrittää takaisinperittävää määrää tarkasti. Se katsoo kuitenkin, että FT on saanut valtiontukea noin 798–1 140 miljoonaa euroa, johon lisätään korkoa alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään asti (25). Komissio määrittää takaisinperittävän tuen tarkan määrän yhteistyössä Ranskan viranomaisten kanssa takaisinperintämenettelyn yhteydessä viimeistään 1 päivään marraskuuta 2004 mennessä. |
| --- | --- |

(59)

Koska Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet hyvin erilaisia tietoja, komissio ei voi tässä vaiheessa määrittää takaisinperittävää määrää tarkasti. Se katsoo kuitenkin, että FT on saanut valtiontukea noin 798–1 140 miljoonaa euroa, johon lisätään korkoa alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään asti (25). Komissio määrittää takaisinperittävän tuen tarkan määrän yhteistyössä Ranskan viranomaisten kanssa takaisinperintämenettelyn yhteydessä viimeistään 1 päivään marraskuuta 2004 mennessä.

| (60) | Komissio katsoo, että FT:hen vuosina 1994–2003 sovellettu erityinen elinkeinoverojärjestelmä on tuonut sille etua valtiontuen muodossa, koska se on maksanut liian vähän veroja suhteessa yleisten oikeussääntöjen mukaiseen tilanteeseen. Tämä valtiontuki, jonka Ranskan viranomaiset ovat myöntäneet rikkoen samalla ennakkoilmoitusvelvoitettaan, ei sovellu yhteismarkkinoille ja on perittävä takaisin. Komissio pyytää Ranskan viranomaisia noudattamaan rehdin yhteistyön velvoitettaan ja tekemään yhteistyötä komission kanssa takaisinperittävän tuen määrän määrittämiseksi tarkasti, |
| --- | --- |

(60)

Komissio katsoo, että FT:hen vuosina 1994–2003 sovellettu erityinen elinkeinoverojärjestelmä on tuonut sille etua valtiontuen muodossa, koska se on maksanut liian vähän veroja suhteessa yleisten oikeussääntöjen mukaiseen tilanteeseen. Tämä valtiontuki, jonka Ranskan viranomaiset ovat myöntäneet rikkoen samalla ennakkoilmoitusvelvoitettaan, ei sovellu yhteismarkkinoille ja on perittävä takaisin. Komissio pyytää Ranskan viranomaisia noudattamaan rehdin yhteistyön velvoitettaan ja tekemään yhteistyötä komission kanssa takaisinperittävän tuen määrän määrittämiseksi tarkasti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jota Ranska on myöntänyt sääntöjenvastaisesti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa rikkoen France Télécomille yritykseen 1 päivästä tammikuuta 199431 päivään joulukuuta 2002 sovelletun elinkeinoverojärjestelmän kautta (säädetty lailla nro 90-568 (18 §) ja verolainsäädännön 1654 §:llä), ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1.   Ranskan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun tuen perimiseksi takaisin France Télécomilta.

2.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.

3.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

4.   Korko lasketaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (26) V luvun säännösten mukaisesti.

3 artikla

Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. Ranskan on käytettävä toimenpiteistä ilmoittaessaan tämän päätöksen liitteenä olevaa lomaketta.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 2 päivänä elokuuta 2004.

Komission puolesta

Frederik BOLKESTEIN

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 57, 12.3.2003, s. 5.

1

(2)  Ks. menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kohdat 1–8, joita on pidettävä kiinteänä osana tätä päätöstä.

2

(3)  EUVL C 57, 12.3.2003, s. 5, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’ tai ’aloittamispäätös’.

3

(4)  Asianomainen haluaa pitää nimensä salassa.

4

(5)  Huomautusten liitteenä oli kyseisten yhtiöiden 22.1.2003 tekemä kantelu.

5

(6)  LD Com toimitti komissiolle ilmoituksen painovirheestä, josta oli lähetetty ilmoitus Ranskan viranomaisille 16.6.2003.

6

(7)  Ks. aloittamispäätöksen 25–33 kohta.

7

(8)  Se joutui kuitenkin maksamaan arvonlisäveroa vuodesta 1988, ks. ”Rapport au Parlement sur la normalisation de la fiscalité locale de France Télécom”, verohallitus, marraskuu 2001, s. 6.

8

(9)  Lain nro 90-568 18 §:ssä esitettiin periaate, jonka mukaan posti ja FT maksavat yleisten oikeussääntöjen mukaisia veroja, mutta siinä täsmennettiin, että yleisiä oikeussääntöjä oli sovellettava ottaen huomioon saman lain 19, 20 ja 21 §:ssä annetut määräykset.

9

(10)  Lain nro 90-568 19 §:ssä todetaan, että 1.1.1994 asti postin ja France Télécomin on maksettava ainoastaan valtion tämän lain julkaisupäivänä tosiasiallisesti maksamia veroja, koska toiminta on siirretty julkiselle sektorille. Samaan ajankohtaan asti France Télécomin maksut siviilitutkimus- ja -kehittämisvaroihin sekä yleiseen talousarvioon vahvistetaan vuosittain rahoituslaeilla tietyn vuotuisen määrän puitteissa. Tämä määrä lasketaan soveltamalla perusmäärään, joka vuonna 1989 oli 13 700 miljoonaa frangia, kansallisen tilasto- ja taloustutkimuslaitoksen määrittämää kuluttajahintojen vaihteluindeksiä.

10

(11)  Verohallitus luovutti parlamentille marraskuussa 2001 kertomuksen France Télécomin verotuskäytännön normalisoinnista. Kertomuksessa todetaan, että France Télécomin verotuksen välitön normalisointi elinkeinoverotuksen osalta aiheuttaisi verotukselle lisäkustannuksia lähes 198 miljoonaa euroa, jos verokanta säilyy ennallaan (toisin sanoen riippumatta paikallisyhteisöjen päätöksistä), ks. parlamentille asiasta annettu kertomus ’Rapport au Parlement sur la normalisation de la fiscalité locale de France Télécom’, verohallitus, marraskuu 2001, s. 16.

11

(12)  Verotusjärjestelmää muutettiin vuoden 2003 rahoituslain 29 §:llä niin, että FT saatettiin elinkeinoveron piiriin 1.1.2003 alkaen. Katso Gilles Carrezin raha-asiainvaliokunnan nimissä laatima kertomus taloudellisesta tilanteesta ja valtion talousarvioesityksestä vuodeksi 2003, jaettu Ranskan kansalliskokouksessa 14.10.2002.

12

(13)  Ks. aloittamispäätöksen III luku.

13

(14)  Yhteisöjen tuomioistuin katsoi, ettei perhelisiin kuuluvien sosiaalimaksujen huojennusta voida korvata työttömyysvakuutuksen lisämaksuilla. Katso yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 173-73, Italian tasavalta vastaan komissio, 2.7.1974 antama tuomio (Kok. 709, kohta 34), jossa todetaan: ”Väite, jonka mukaan kiistanalainen huojennus ei ole valtion tukea, koska siitä aiheutuva tulojen menetys korvataan työttömyysvakuutusmaksuilla, hylätään.” Ks. myös komission päätös 2002/581/EY, tehty 11 päivänä joulukuuta 2001, valtiontukiohjelmasta, jonka Italia on toteuttanut pankkien hyväksi. Siinä todetaan, että ”valikoivaa toimenpidettä voidaan perustella asianomaisen toiminnan erityispiirteillä, mutta ei toisten valikoivien toimenpiteiden soveltamisella” (EYVL L 184, 13.7.2002, s. 27, johdanto-osan 35 kappale).

14

(15)  FT:n oli maksettava valtion talousarvioon rahoituslaissa vuosittain vahvistettu kiinteä määrä vuotuisen määrän puitteissa, joka lasketaan soveltamalla perusmäärään, joka vuonna 1989 oli 13 700 miljoonaa frangia, kansallisen tilasto- ja taloustutkimuslaitoksen määrittämää kuluttajahintojen vaihteluindeksiä (Lain nro 90-568 19 §).

15

(16)  Koska menettely on aloitettu ainoastaan elinkeinoverosta eikä siis kiinteistöverosta taikka yhtiöverosta, tämä päätös koskee pelkästään elinkeinoveroa. Joka tapauksessa kyseisenä ajanjaksona FT:n vapauttaminen muista mahdollisista veroista Ranskan valtion toimesta olisi tämän päätöksen päivämääränä vanhentunut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1) 15 artiklan mukaisesti.

16

(17)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-173/73, Italia vastaan komissio, 2.7.1974 antama tuomio, Kok. 709.

17

(18)  Lain nro 90-568 verotusta koskevassa luvussa säädetään, että FT:n ei tarvitse maksaa muita kuin valtion maksamia veroja ja että sen on maksettava kyseinen maksu yleiseen talousarvioon. Molempia säännöksiä sovelletaan saman jakson aikana.

18

(19)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-459/93, Siemens SA vastaan komissio, 8.6.1995 antama tuomio, Kok. 1995, s. II-1675.

19

(20)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ja T-23/98, Alzetta Mauro ym. vastaan komissio, 15.6.2000 antama tuomio, Kok. 2000, s. II-2319, 141 kohta, yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-44/93, Namur les assurances, 9.8.1994 antama tuomio, Kok. 1994, s. I-3829.

20

(21)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa T-195/01 ja T-207/01, Government of Gibraltar vastaan komissio, 30.4.2002 antama tuomio, Kok. 2002, s. II-2309, 130 kohta.

21

(22)  Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan d alakohdan mukaan ”tukiohjelmalla” tarkoitetaan säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti ilman, että edellytetään muita täytäntöönpanotoimenpiteitä, sekä säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella erityiseen hankkeeseen liittymätöntä tukea voidaan myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle toistaiseksi ja/tai rajoittamaton määrä.

22

(23)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-369/00, Département du Loiret vastaan komissio, 10.4.2003 antama tuomio, Kok. 2003, s. II-1789, 81 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

23

(24)  Kuten yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuin on todennut: ”osoittamalla jäsenvaltiolle tietopyynnön komissio itse asiassa ilmoittaa tälle, että komissiolla on hallussaan väitettyä sääntöjenvastaista tukea koskevia tietoja ja että on mahdollista, että tuki tulee palauttaa”; ”tietopyynnön yksinkertaisuudesta ei aiheudu se, ettei sillä olisi oikeusvaikutuksia toimenpiteenä, joka voi keskeyttää asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädetyn vanhentumisajan”, katso yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-369/00, Département du Loiret vastaan komissio, 10.4.2003 antama tuomio, 79 ja 82 kohta.

24

(25)  Tämä ei kuitenkaan rajoita takaisinperinnän yhteydessä Ranskan viranomaisten mahdollisuutta oikeuskäytännön mukaisesti vähentää ”tarvittaessa tiettyjä määriä niiden sisäisten sääntöjen mukaisesti,” jos ”kansallista lainsäädäntöä ei voida soveltaa siten, että ... tukien takaisin periminen olisi käytännössä mahdotonta eikä toisaalta siten, että yhteisön oikeuden soveltamisalaan kuuluvia tapauksia syrjittäisiin vastaaviin ainoastaan kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluviin tapauksiin nähden” (yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-459/93, Siemens SA vastaan komissio, 8.6.1995 antama tuomio, Kok. 1995, s. II-1675).

25

(26)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

26

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/42

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 13 päivänä lokakuuta 2005,

erittäin patogeenisen lintuinfluenssan epäiltyyn esiintymiseen Romaniassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4068)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/710/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien eläinten eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista ja direktiivien 89/662/ETY, 90/425/ETY ja 90/675/ETY muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/496/ETY (1) ja erityisesti sen 18 artiklan,

ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (2) ja erityisesti sen 22 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lintuinfluenssa on kuolemantapauksia ja häiriöitä aiheuttava siipikarjan ja lintujen tarttuva virustauti, joka voi nopeasti saada epitsoottiset mittasuhteet ja näin ollen vaarantaa eläinten ja ihmisten terveyden sekä alentaa huomattavasti siipikarja-alan tuottavuutta. On olemassa vaara, että taudinaiheuttaja leviää elävän siipikarjan ja siipikarjanlihavalmisteiden kansainvälisen kaupan välityksellä. |
| --- | --- |

(1)

Lintuinfluenssa on kuolemantapauksia ja häiriöitä aiheuttava siipikarjan ja lintujen tarttuva virustauti, joka voi nopeasti saada epitsoottiset mittasuhteet ja näin ollen vaarantaa eläinten ja ihmisten terveyden sekä alentaa huomattavasti siipikarja-alan tuottavuutta. On olemassa vaara, että taudinaiheuttaja leviää elävän siipikarjan ja siipikarjanlihavalmisteiden kansainvälisen kaupan välityksellä.

| (2) | Romania ilmoitti 12 päivänä lokakuuta 2005 komissiolle kliinisestä tapauksesta kerätyn H5-lintuinfluenssaviruksen eristämisestä. Kliinisen kuvan perusteella on syytä epäillä erittäin patogeenistä lintuinfluenssaa odotettaessa neuraminidaasin (N) tyypin ja patogeenisyysindeksin määrittelyä. |
| --- | --- |

(2)

Romania ilmoitti 12 päivänä lokakuuta 2005 komissiolle kliinisestä tapauksesta kerätyn H5-lintuinfluenssaviruksen eristämisestä. Kliinisen kuvan perusteella on syytä epäillä erittäin patogeenistä lintuinfluenssaa odotettaessa neuraminidaasin (N) tyypin ja patogeenisyysindeksin määrittelyä.

| (3) | Koska on olemassa eläinten terveyteen liittyvä riski taudin leviämisestä yhteisöön, on aiheellista välittömästi keskeyttää elävän siipikarjan, elävien sileälastaisten lintujen, elävien luonnonvaraisten ja tarhattujen riistalintujen, muiden kuin siipikarjaan kuuluvien elävien lintujen ja näiden lajien siitosmunien tuonti Romaniasta. |
| --- | --- |

(3)

Koska on olemassa eläinten terveyteen liittyvä riski taudin leviämisestä yhteisöön, on aiheellista välittömästi keskeyttää elävän siipikarjan, elävien sileälastaisten lintujen, elävien luonnonvaraisten ja tarhattujen riistalintujen, muiden kuin siipikarjaan kuuluvien elävien lintujen ja näiden lajien siitosmunien tuonti Romaniasta.

| (4) | Koska metsästysmuistojen, ihmisravinnoksi tarkoitettujen munien ja käsittelemättömien sulkien ja höyhenten tuonti Romaniasta on sallittua, näiden tuotteiden tuonti yhteisöön olisi myös keskeytettävä eläinten terveyteen liittyvän riskin takia. |
| --- | --- |

(4)

Koska metsästysmuistojen, ihmisravinnoksi tarkoitettujen munien ja käsittelemättömien sulkien ja höyhenten tuonti Romaniasta on sallittua, näiden tuotteiden tuonti yhteisöön olisi myös keskeytettävä eläinten terveyteen liittyvän riskin takia.

| (5) | Lisäksi olisi keskeytettävä siipikarjan, sileälastaisten lintujen, luonnonvaraisten ja tarhattujen riistalintujen tuoreen lihan sekä näiden lajien lihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden tuonti Romaniasta yhteisöön. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi olisi keskeytettävä siipikarjan, sileälastaisten lintujen, luonnonvaraisten ja tarhattujen riistalintujen tuoreen lihan sekä näiden lajien lihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden tuonti Romaniasta yhteisöön.

| (6) | Ennen 1 päivää elokuuta 2005 teurastetusta siipikarjasta saadut tietyt tuotteet olisi edelleen sallittava taudin itämisaika huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(6)

Ennen 1 päivää elokuuta 2005 teurastetusta siipikarjasta saadut tietyt tuotteet olisi edelleen sallittava taudin itämisaika huomioon ottaen.

| (7) | Eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista edellytyksistä ja todistusmalleista ihmisravinnoksi tarkoitettujen lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista sekä päätösten 97/41/EY, 97/221/EY ja 97/222/EY (3) kumoamisesta tehdyssä komission päätöksessä 2005/432/EY vahvistetaan luettelo kolmansista maista, joista jäsenvaltiot voivat sallia lihavalmisteiden tuonnin, ja käsittelyjärjestelmät, joiden katsotaan inaktivoivan taudinaiheuttajat tehokkaasti. Jotta estettäisiin riski taudin kulkeutumisesta näiden tuotteiden välityksellä, olisi käytettävä asianmukaista käsittelyä sen mukaan, mikä on alkuperämaan terveystilanne ja laji, josta tuote on saatu. Sen vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta sallia edelleen sellaisten Romaniasta peräisin olevien siipikarjanlihavalmisteiden tuonti, jotka on käsitelty kauttaaltaan vähintään 70-celsiusasteen lämmössä. |
| --- | --- |

(7)

Eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista edellytyksistä ja todistusmalleista ihmisravinnoksi tarkoitettujen lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista sekä päätösten 97/41/EY, 97/221/EY ja 97/222/EY (3) kumoamisesta tehdyssä komission päätöksessä 2005/432/EY vahvistetaan luettelo kolmansista maista, joista jäsenvaltiot voivat sallia lihavalmisteiden tuonnin, ja käsittelyjärjestelmät, joiden katsotaan inaktivoivan taudinaiheuttajat tehokkaasti. Jotta estettäisiin riski taudin kulkeutumisesta näiden tuotteiden välityksellä, olisi käytettävä asianmukaista käsittelyä sen mukaan, mikä on alkuperämaan terveystilanne ja laji, josta tuote on saatu. Sen vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta sallia edelleen sellaisten Romaniasta peräisin olevien siipikarjanlihavalmisteiden tuonti, jotka on käsitelty kauttaaltaan vähintään 70-celsiusasteen lämmössä.

| (8) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on keskeytettävä seuraavien tuotteiden tuonti Romanian alueelta:

| — | elävä siipikarja, elävät sileälastaiset linnut, elävät luonnonvaraiset ja tarhatut riistalinnut, muut kuin siipikarjaan kuuluvat elävät linnut sellaisina kuin ne on määritelty komission päätöksen 2000/666/EY 1 artiklan kolmannessa luetelmakohdassa, mukaan luettuina omistajien mukana seuraavat linnut (lemmikkilinnut), ja näiden lajien siitosmunat, |
| --- | --- |

—

elävä siipikarja, elävät sileälastaiset linnut, elävät luonnonvaraiset ja tarhatut riistalinnut, muut kuin siipikarjaan kuuluvat elävät linnut sellaisina kuin ne on määritelty komission päätöksen 2000/666/EY 1 artiklan kolmannessa luetelmakohdassa, mukaan luettuina omistajien mukana seuraavat linnut (lemmikkilinnut), ja näiden lajien siitosmunat,

| — | siipikarjan, sileälastaisten lintujen, luonnonvaraisten ja tarhattujen riistalintujen tuore liha, |
| --- | --- |

—

siipikarjan, sileälastaisten lintujen, luonnonvaraisten ja tarhattujen riistalintujen tuore liha,

| — | näiden lajien lihasta koostuvat tai sitä sisältävät raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet, |
| --- | --- |

—

näiden lajien lihasta koostuvat tai sitä sisältävät raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet,

| — | näiden lajien osia sisältävä raaka lemmikkieläinten ruoka ja käsittelemätön rehuaine, |
| --- | --- |

—

näiden lajien osia sisältävä raaka lemmikkieläinten ruoka ja käsittelemätön rehuaine,

| — | ihmisravinnoksi tarkoitetut munat, |
| --- | --- |

—

ihmisravinnoksi tarkoitetut munat,

| — | linnuista tehdyt käsittelemättömät metsästysmuistot, ja |
| --- | --- |

—

linnuista tehdyt käsittelemättömät metsästysmuistot, ja

| — | käsittelemättömät sulat ja höyhenet ja niiden osat. |
| --- | --- |

—

käsittelemättömät sulat ja höyhenet ja niiden osat.

2.   Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen jäsenvaltioiden on sallittava 1 kohdan ensimmäisen–neljännen alakohdan soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuonti, jos ne ovat peräisin ennen 1 päivää elokuuta 2005 teurastetuista linnuista.

3.   Edellä 2 kohdassa mainittuja tuotteita sisältäviin lähetyksiin liitetyissä eläinlääkintätodistuksissa ja kaupallisissa asiakirjoissa on oltava kyseisen lajin mukaisesti seuraava maininta:

”Päätöksen 2005/710/EY 1 artiklan 2 kohdan mukainen ja ennen 1 päivää elokuuta 2005 teurastetuista linnuista peräisin oleva tuore siipikarjan liha/tuore sileälastaisten lintujen liha/tuore luonnonvaraisten riistalintujen liha/tuore tarhattujen riistalintujen liha/siipikarjasta, sileälastaisista linnuista, tarhatuista tai luonnonvaraisista riistalinnuista saadusta lihasta koostuva tai tällaista lihaa sisältävä lihavalmiste/siipikarjasta, sileälastaisista linnuista, tarhatuista tai luonnonvaraisista riistalinnuista saadusta lihasta koostuva tai tällaista lihaa sisältävä raakalihavalmiste/siipikarjan, sileälastaisten lintujen, tarhattujen tai luonnonvaraisten riistalintujen osia sisältävä raaka lemmikkieläinten ruoka ja käsittelemätön rehuaine (4).

4.   Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen jäsenvaltioiden on sallittava siipikarjasta, sileälastaisista linnuista ja tarhatuista tai luonnonvaraisista riistalinnuista saadusta lihasta koostuvien tai tällaista lihaa sisältävien lihavalmisteiden tuonti, jos näiden lajien lihalle on tehty jokin komission päätöksen 2005/432/EY liitteessä II olevan IV osan B, C tai D kohdassa tarkoitetuista erityiskäsittelyistä.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sulkia ja höyheniä tai niiden osia koskevaa tuontierää seuraa kaupallinen asiakirja, jossa todetaan, että käsitellyt sulat ja höyhenet tai niiden osat on käsitelty vesihöyryllä tai muulla tavalla, joka estää taudinaiheuttajien siirtymisen.

Kyseistä kaupallista asiakirjaa ei kuitenkaan vaadita käsitellyille koristesulille ja koristehöyhenille, matkustajien mukanaan tuomille, yksityiskäyttöön tarkoitetuille käsitellyille sulille ja höyhenille eikä käsiteltyjä sulkia ja höyheniä sisältäville tavaraerille, jotka on lähetetty yksityishenkilöille muuhun kuin teolliseen tarkoitukseen.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on muutettava tuontiin soveltamansa toimenpiteet tämän päätöksen mukaisiksi, ja niiden on viipymättä julkaistava toteutetut toimenpiteet sopivalla tavalla. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

4 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 30 päivään huhtikuuta 2006.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 268, 24.9.1991, s. 56. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1; oikaisu EUVL L 191, 28.5.2004, s. 1).

2

(3)  EUVL L 151, 14.6.2005, s. 3.

3

(4)  Tarpeeton yliviivataan.”

4

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/44

---

TAVARAKAUPAN MUODOLLISUUKSIEN YKSINKERTAISTAMISTA KÄSITTELEVÄN EY:n JA EFTA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2005,

tehty 4 päivänä lokakuuta 2005,

Romanian kutsumisesta liittymään 20 päivänä toukokuuta 1987 tehtyyn tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista koskevaan yleissopimukseen

(2005/711/EY)

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon 20 päivänä toukokuuta 1987 tehdyn tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista koskevan yleissopimuksen (1), jäljempänä ’yleissopimus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valmisteltaessa Romanian liittymistä Euroopan unioniin tämän maan kanssa käytävää kauppaa edistetään yksinkertaistamalla tavarakauppaan vaikuttavia muodollisuuksia mainitun maan ja Euroopan yhteisön, Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Valmisteltaessa Romanian liittymistä Euroopan unioniin tämän maan kanssa käytävää kauppaa edistetään yksinkertaistamalla tavarakauppaan vaikuttavia muodollisuuksia mainitun maan ja Euroopan yhteisön, Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton kanssa.

| (2) | Yksinkertaistamisen saavuttamiseksi Romania olisi kutsuttava liittymään yleissopimukseen, |
| --- | --- |

(2)

Yksinkertaistamisen saavuttamiseksi Romania olisi kutsuttava liittymään yleissopimukseen,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Romania kutsutaan yleissopimuksen 11 a artiklan mukaisesti tähän päätökseen liitetyllä Euroopan unionin neuvoston ja Romanian välisellä kirjeenvaihdolla liittymään yleissopimuksen sopimuspuoleksi 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Baselissa 4 päivänä lokakuuta 2005.

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Rudolf DIETRICH

---

(1)  EYVL L 134, 22.5.1987, s. 2. Yleissopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna EY:n ja EFTA:n sekakomitean päätöksellä N:o 2/95 (EYVL L 117, 14.5.1996, s. 18).

1

---

Arvoisa Herra,

Minulla on kunnia saattaa tiedoksenne tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista käsittelevän EY:n ja EFTA:n sekakomitean 4 päivänä lokakuuta 2005 tekemä päätös N:o 1/2005 Romanian kutsumisesta liittymään 20 päivänä toukokuuta 1987 tehtyyn tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista koskevaan yleissopimukseen.

Romanian liittyminen yleissopimukseen voidaan saattaa voimaan tallettamalla liittymisasiakirja ja Romanian viralliselle kielelle käännetty yleissopimus Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön huostaan yleissopimuksen 11 a artiklan mukaisesti.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

Pääsihteeri,

Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristö

Romania, joka

on saanut tiedon tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista käsittelevän EY:n ja EFTA:n sekakomitean 4 päivänä lokakuuta 2005 tekemästä päätöksestä N:o 1/2005 Romanian kutsumisesta liittymään 20 päivänä toukokuuta 1987 tehtyyn tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista koskevaan yleissopimukseen,

haluaa liittyä yleissopimuksen sopimuspuoleksi,

TÄTEN

liittyy yleissopimukseen,

liittää tähän asiakirjaan yleissopimuksen Romanian viralliselle kielelle käännettynä, ja

ilmoittaa hyväksyvänsä kaikki ne suositukset, jotka tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista käsittelevä EY:n ja EFTA:n sekakomitea saattaa antaa ja kaikki ne päätökset, jotka se saattaa tehdä 4 päivän lokakuuta 2005 ja sen päivän välisenä ajanjaksona, jona Romanian liittyminen tulee voimaan yleissopimuksen 11 a artiklan mukaisesti.

Tehty ...

Romanian puolesta

---

| 14.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/46

---

YHTEISTÄ PASSITUSTA KÄSITTELEVÄN EY:N JA EFTA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 5/2005,

tehty 4 päivänä lokakuuta 2005,

Romanian kutsumisesta liittymään 20 päivänä toukokuuta 1987 tehtyyn yhteistä passitusmenettelyä koskevaan yleissopimukseen

(2005/712/EY)

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon 20 päivänä toukokuuta 1987 tehdyn yhteistä passitusmenettelyä koskevan yleissopimuksen (1), jäljempänä ’yleissopimus’, ja erityisesti sen 15 artiklan 3 kohdan e alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Romanian kanssa käytävän kaupan edistäminen helpottuisi yksinkertaistamalla kyseisen maan sekä Euroopan yhteisön, Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välisessä tavarakaupassa sovellettavia muodollisuuksia. |
| --- | --- |

(1)

Romanian kanssa käytävän kaupan edistäminen helpottuisi yksinkertaistamalla kyseisen maan sekä Euroopan yhteisön, Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välisessä tavarakaupassa sovellettavia muodollisuuksia.

| (2) | Yksinkertaistamisen toteuttamiseksi olisi Romania kutsuttava liittymään yleissopimukseen, |
| --- | --- |

(2)

Yksinkertaistamisen toteuttamiseksi olisi Romania kutsuttava liittymään yleissopimukseen,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Romania kutsutaan yleissopimuksen 15 a artiklan mukaisesti tähän päätökseen liitetyllä Euroopan unionin neuvoston ja Romanian välisellä kirjeenvaihdolla liittymään mainitun yleissopimuksen sopimuspuoleksi 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Baselissa 4 päivänä lokakuuta 2005.

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Rudolf DIETRICH

---

(1)  EYVL L 226, 13.8.1987, s. 2. Yleissopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna EY:n ja EFTA:n sekakomitean päätöksellä N:o 4/2005 (EUVL L 225, 31.8.2005, s. 29).

1

---

Arvoisa Herra,

Minulla on kunnia ilmoittaa Teille yhteistä passitusta käsittelevän EY:n ja EFTA:n sekakomitean 4 päivänä lokakuuta 2005 tekemästä päätöksestä N:o 5/2005 Romanian kutsumisesta liittymään 20 päivänä toukokuuta 1987 tehtyyn yhteistä passitusmenettelyä koskevaan yleissopimukseen.

Romanian liittyminen yleissopimukseen voidaan saattaa voimaan tallettamalla liittymisasiakirja ja Romanian viralliselle kielelle käännetty yleissopimus Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön yleissopimuksen 15 a artiklan mukaisesti.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

Pääsihteeri

Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristö

Romania, joka

panee merkille yhteistä passitusta käsittelevän EY:n ja EFTA:n sekakomitean 4 päivänä lokakuuta 2005 tekemän päätöksen N:o 5/2005 Romanian kutsumisesta liittymään 20 päivänä toukokuuta 1987 tehtyyn yhteistä passitusmenettelyä koskevaan yleissopimukseen,

haluaa liittyä yleissopimuksen sopimuspuoleksi,

TÄTEN

liittyy yleissopimukseen,

liittää tähän asiakirjaan yleissopimuksen Romanian viralliselle kielelle käännettynä,

ilmoittaa hyväksyvänsä kaikki ne suositukset, jotka EY:n ja EFTA:n sekakomitea antaa, ja kaikki ne päätökset, jotka se tekee 4 päivän lokakuuta 2005 ja sen päivän välisenä ajanjaksona, jona Romanian liittyminen yleissopimukseen tulee voimaan yleissopimuksen 15 a artiklan mukaisesti.

Tehty ...

Romanian puolesta

---