# Az Európai Unió L 276/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 276 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. október 21. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 276

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. október 21.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 1720/2005/EK rendelete (2005. október 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1721/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a Tunéziából származó olívaolaj behozatalára vonatkozó részletes alkalmazási szabályokról, valamint az 1476/95/EK és az 1291/2000/EK rendeletekben megállapított egyes rendelkezésektől való eltérésről szóló 312/2001/EK rendelet módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 1722/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletet célzó lakásszolgáltatások becslési elveinek meghatározásáról (
  1
  ) | 5 |
| | | A Bizottság 1723/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról | 17 |
| | | A Bizottság 1724/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a behozatali engedélyek kibocsátásáról a 638/2003/EK rendelet alapján az AKCS-országokból és a tengerentúli országokból és területekről származó rizsre 2005. októberének első öt munkanapja során benyújtott kérelmek tekintetében | 21 |
| | | A Bizottság 1725/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékekre vonatkozó behozatali engedélyekről | 23 |
| | | A Bizottság 1726/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó, 1670/2005/EK rendelettel megállapított export-visszatérítések módosításáról | 25 |
| | | A Bizottság 1727/2005/EK rendelete (2005. október 20.) az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 10. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról | 27 |
| | | A Bizottság 1728/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 28 |
| | | A Bizottság 1729/2005/EK rendelete (2005. október 20.) az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 30 |
| | | A Bizottság 1730/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a zab exportjára az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 31 |
| | | A Bizottság 1731/2005/EK rendelete (2005. október 20.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 32 |
| | | A Bizottság 1732/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról | 33 |
| | | A Bizottság 1733/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről | 34 |
| | * | A Bizottság 2005/70/EK irányelve (2005. október 20.) a gabonafélékben, valamint az egyes állati és növényi eredetű termékekben, illetve azok felületén található egyes peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározása tekintetében a 76/895/EGK, 86/362/EGK, 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelvek módosításáról (
  1
  ) | 35 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 1720/2005/EK rendelete (2005. október 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 1721/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a Tunéziából származó olívaolaj behozatalára vonatkozó részletes alkalmazási szabályokról, valamint az 1476/95/EK és az 1291/2000/EK rendeletekben megállapított egyes rendelkezésektől való eltérésről szóló 312/2001/EK rendelet módosításáról

3

*

A Bizottság 1722/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletet célzó lakásszolgáltatások becslési elveinek meghatározásáról (
  1
  )

1

5

A Bizottság 1723/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

17

A Bizottság 1724/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a behozatali engedélyek kibocsátásáról a 638/2003/EK rendelet alapján az AKCS-országokból és a tengerentúli országokból és területekről származó rizsre 2005. októberének első öt munkanapja során benyújtott kérelmek tekintetében

21

A Bizottság 1725/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékekre vonatkozó behozatali engedélyekről

23

A Bizottság 1726/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó, 1670/2005/EK rendelettel megállapított export-visszatérítések módosításáról

25

A Bizottság 1727/2005/EK rendelete (2005. október 20.) az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 10. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

27

A Bizottság 1728/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

28

A Bizottság 1729/2005/EK rendelete (2005. október 20.) az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

30

A Bizottság 1730/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a zab exportjára az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

31

A Bizottság 1731/2005/EK rendelete (2005. október 20.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

32

A Bizottság 1732/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

33

A Bizottság 1733/2005/EK rendelete (2005. október 20.) a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről

34

*

A Bizottság 2005/70/EK irányelve (2005. október 20.) a gabonafélékben, valamint az egyes állati és növényi eredetű termékekben, illetve azok felületén található egyes peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározása tekintetében a 76/895/EGK, 86/362/EGK, 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelvek módosításáról (
  1
  )

1

35

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság ajánlása (2005. május 18.) a jogszerű online zeneszolgáltatás érdekében a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről (
  1
  ) | 54 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. szeptember 14.) az egyes belgiumi, németországi, spanyolországi, franciaországi, luxemburgi, hollandiai, portugáliai, svédországi és egyesült királyságbeli kifizető ügynökségek számláinak az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által a 2003. pénzügyi évben finanszírozott kiadások tekintetében történő elszámolásáról
  (az értesítés a C(2005) 3442. számú dokumentummal történt) | 58 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. október 20.) a Koreai Köztársaságból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek importjára alkalmazandó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről | 62 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. október 20.) az Oroszországban előforduló madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2005/693/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 4176. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 68 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság ajánlása (2005. május 18.) a jogszerű online zeneszolgáltatás érdekében a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről (
  1
  )

1

54

*

A Bizottság határozata (2005. szeptember 14.) az egyes belgiumi, németországi, spanyolországi, franciaországi, luxemburgi, hollandiai, portugáliai, svédországi és egyesült királyságbeli kifizető ügynökségek számláinak az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által a 2003. pénzügyi évben finanszírozott kiadások tekintetében történő elszámolásáról
  (az értesítés a C(2005) 3442. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 3442. számú dokumentummal történt)

58

*

A Bizottság határozata (2005. október 20.) a Koreai Köztársaságból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek importjára alkalmazandó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

62

*

A Bizottság határozata (2005. október 20.) az Oroszországban előforduló madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2005/693/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 4176. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 4176. számú dokumentummal történt)

1

68

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005. október 17-i 2005/277/EK határozata a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/428/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 272., 2005.10.18.) | 70 |
| | * | Helyesbítés a Bizottság 2005. október 17-i 1695/2005/EK a francia intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére irányuló folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról rendeletéhez (HL L 272., 2005.10.18.) | 72 |
| | | Helyesbítés a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések módosításáról szóló, 2005. október 19-i 1712/2005/EK bizottsági rendelethez (HL L 274., 2005.10.20.) | 73 |
| | | Helyesbítés az egyes gabonaalapú feldolgozott termékekről és keveréktakarmányokról szóló kiviteli engedély iránti kérelmek elutasításáról szóló, 2005. október 19-i 1713/2005/EK bizottsági rendelethez (HL L 274., 2005.10.20.) | 74 |

Helyesbítések

*

A Tanács 2005. október 17-i 2005/277/EK határozata a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/428/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 272., 2005.10.18.)

70

*

Helyesbítés a Bizottság 2005. október 17-i 1695/2005/EK a francia intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére irányuló folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról rendeletéhez (HL L 272., 2005.10.18.)

72

Helyesbítés a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések módosításáról szóló, 2005. október 19-i 1712/2005/EK bizottsági rendelethez (HL L 274., 2005.10.20.)

73

Helyesbítés az egyes gabonaalapú feldolgozott termékekről és keveréktakarmányokról szóló kiviteli engedély iránti kérelmek elutasításáról szóló, 2005. október 19-i 1713/2005/EK bizottsági rendelethez (HL L 274., 2005.10.20.)

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/1

---

A BIZOTTSÁG 1720/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. október 20-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 51,0 |
| 204 | 46,9 |
| 999 | 49,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,6 |
| 999 | 88,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,4 |
| 999 | 78,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 72,8 |
| 388 | 69,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 75,4 |
| 999 | 68,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,0 |
| 400 | 200,0 |
| 508 | 216,6 |
| 624 | 178,2 |
| 999 | 171,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,5 |
| 400 | 97,3 |
| 404 | 84,6 |
| 512 | 46,2 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 54,4 |
| 800 | 189,3 |
| 804 | 71,1 |
| 999 | 83,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 57,1 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 69,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

51,0

204

46,9

999

49,0

0707 00 05

052

88,6

999

88,6

0709 90 70

052

78,4

999

78,4

0805 50 10

052

72,8

388

69,1

524

55,3

528

75,4

999

68,2

0806 10 10

052

92,0

400

200,0

508

216,6

624

178,2

999

171,7

0808 10 80

388

79,5

400

97,3

404

84,6

512

46,2

528

45,5

720

54,4

800

189,3

804

71,1

999

83,5

0808 20 50

052

92,5

388

57,1

720

60,0

999

69,9

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/3

---

A BIZOTTSÁG 1721/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

a Tunéziából származó olívaolaj behozatalára vonatkozó részletes alkalmazási szabályokról, valamint az 1476/95/EK és az 1291/2000/EK rendeletekben megállapított egyes rendelkezésektől való eltérésről szóló 312/2001/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. szeptember 20-i 2005/720/EK tanácsi határozatra (1),

tekintettel az olaj- és zsírpiac közös szervezésének létrehozásáról szóló, 1966. szeptember 22-i 136/66/EGK tanácsi rendeletre (2),

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás (3) 1. jegyzőkönyve 3. cikkének (1) bekezdése nulla százalékos vámkontingenst nyit meg az 1509 10 10 és 1509 10 90 KN-kód alá tartozó kezeletlen olívaolaj behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás (3) 1. jegyzőkönyve 3. cikkének (1) bekezdése nulla százalékos vámkontingenst nyit meg az 1509 10 10 és 1509 10 90 KN-kód alá tartozó kezeletlen olívaolaj behozatalára.

| (2) | A Cseh, az Észt, a Ciprusi, a Lett, a Litván, a Magyar, a Máltai, a Lengyel, a Szlovén és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából a 2005/720/EK határozat által elfogadott jegyzőkönyv 3. cikkének 1. pontja előírja a fent nevezett kontingens évi 700 tonnával való kiegészítését 2004. május 1-jétől kezdődően. |
| --- | --- |

(2)

A Cseh, az Észt, a Ciprusi, a Lett, a Litván, a Magyar, a Máltai, a Lengyel, a Szlovén és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából a 2005/720/EK határozat által elfogadott jegyzőkönyv 3. cikkének 1. pontja előírja a fent nevezett kontingens évi 700 tonnával való kiegészítését 2004. május 1-jétől kezdődően.

| (3) | A 2005/720/EK határozat által elfogadott jegyzőkönyv 9. cikke különálló módszert ír elő a 2004-es vámkontingens növelésére az alapmennyiségek arányának alapján. |
| --- | --- |

(3)

A 2005/720/EK határozat által elfogadott jegyzőkönyv 9. cikke különálló módszert ír elő a 2004-es vámkontingens növelésére az alapmennyiségek arányának alapján.

| (4) | Az importengedélyek rendszere által irányított behozatali vámkontingesek kezelésében szerzett tapasztalatok alapján korszerűbbé kell tenni a tagállamok kommunikációját a Bizottság felé. |
| --- | --- |

(4)

Az importengedélyek rendszere által irányított behozatali vámkontingesek kezelésében szerzett tapasztalatok alapján korszerűbbé kell tenni a tagállamok kommunikációját a Bizottság felé.

| (5) | A 312/2001/EK bizottsági rendeletet (4) ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 312/2001/EK bizottsági rendeletet (4) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Olaj- és Zsírpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Olaj- és Zsírpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 312/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Minden év január 1-jétől nulla vámtétellel hozható be az a Tunéziában előállított és közvetlenül onnan a Közösségbe szállított, az 1509 10 10 és az 1509 10 90 KN-kód alá tartozó kezeletlen olívaolajra vonatkozó 56 700 tonna kontingens, amelyet az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás 1. jegyzőkönyvének 3. cikke állapít meg. A behozatali engedélyeket minden évre a megállapított kontingens határáig lehet kiadni.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Minden év január 1-jétől nulla vámtétellel hozható be az a Tunéziában előállított és közvetlenül onnan a Közösségbe szállított, az 1509 10 10 és az 1509 10 90 KN-kód alá tartozó kezeletlen olívaolajra vonatkozó 56 700 tonna kontingens, amelyet az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás 1. jegyzőkönyvének 3. cikke állapít meg. A behozatali engedélyeket minden évre a megállapított kontingens határáig lehet kiadni.”

| 2. | A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  A Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének 9. cikkével összhangban a 2005-re előirányzott vámkontingens a 2004-re kiszámított 467 tonnával emelkedik.” |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:

„1a. cikk

A Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének 9. cikkével összhangban a 2005-re előirányzott vámkontingens a 2004-re kiszámított 467 tonnával emelkedik.”

| 3. | A 4. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az első albekezdésben említett tájékoztatások elektronikus úton valósulnak meg a Bizottság által a tagállamok rendelkezésére bocsátott formanyomtatványon.” |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdésben említett tájékoztatások elektronikus úton valósulnak meg a Bizottság által a tagállamok rendelkezésére bocsátott formanyomtatványon.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2004. május 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 278., 2005.10.21., 1. o.

1

(2)  HL L 172., 1966.9.30., 3025/66. o. A legutóbb a 865/2004/EK rendelettel (HL L 161., 2004.4.30., 97. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 97., 1998.3.30., 2. o.

3

(4)  HL L 46., 2001.2.16., 3. o. A legutóbb a 406/2004/EK rendelettel (HL L 67., 2004.3.5., 10. o.) módosított rendelet.

4

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/5

---

A BIZOTTSÁG 1722/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletet célzó lakásszolgáltatások becslési elveinek meghatározásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló, 2003. július 15-i 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletre (GNI rendelet) (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2000. szeptember 29-i 2000/597/EK, Euratom tanácsi határozat (2) 2. cikkének (7) bekezdése megállapítja, hogy a piaci áron meghatározott bruttó nemzeti össztermék (GNP) az adott év piaci áron meghatározott bruttó nemzeti jövedelme (GNI), ahogyan azt a Bizottság az európai számlák rendszerével (ESA) összhangban előírta. A két korábbi, sorrendben az 1970-es és 1979-es rendszer helyébe lépő 1995. évi ESA-t (ESA 95) a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (3) állapította meg, és annak melléklete határozta meg. Az ESA 95-ben használatos GNI helyébe a 2002-es költségvetési évtől kezdődő hatállyal a GNP lépett, mint a saját forrás számítási alapja. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2000. szeptember 29-i 2000/597/EK, Euratom tanácsi határozat (2) 2. cikkének (7) bekezdése megállapítja, hogy a piaci áron meghatározott bruttó nemzeti össztermék (GNP) az adott év piaci áron meghatározott bruttó nemzeti jövedelme (GNI), ahogyan azt a Bizottság az európai számlák rendszerével (ESA) összhangban előírta. A két korábbi, sorrendben az 1970-es és 1979-es rendszer helyébe lépő 1995. évi ESA-t (ESA 95) a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (3) állapította meg, és annak melléklete határozta meg. Az ESA 95-ben használatos GNI helyébe a 2002-es költségvetési évtől kezdődő hatállyal a GNP lépett, mint a saját forrás számítási alapja.

| (2) | A bruttó nemzeti termék piaci áron történő összeállításának összehangolásáról szóló, 1989. február 13-i 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv (4) 1. cikkének végrehajtását célzó lakásszolgáltatások becslési elveit a 95/309/EK, Euratom bizottsági határozat (5) határozta meg. Az 1287/2003/EK, Euratom rendelet 1. cikkének alkalmazásában a GNI-vel kapcsolatban most ugyanezen elveket kell előírni. |
| --- | --- |

(2)

A bruttó nemzeti termék piaci áron történő összeállításának összehangolásáról szóló, 1989. február 13-i 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv (4) 1. cikkének végrehajtását célzó lakásszolgáltatások becslési elveit a 95/309/EK, Euratom bizottsági határozat (5) határozta meg. Az 1287/2003/EK, Euratom rendelet 1. cikkének alkalmazásában a GNI-vel kapcsolatban most ugyanezen elveket kell előírni.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1287/2003/EK, Euratom rendelet által felállított GNI bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1287/2003/EK, Euratom rendelet által felállított GNI bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1287/2003/EK, Euratom rendelet alkalmazásában a következő, a lakásszolgáltatások becslésére vonatkozó, e rendeletben megállapított elveket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   A tagállamok tényleges bérleti díjakon alapuló rétegzési módszert alkalmaznak a lakáságazat kibocsátásának összeállításához.

A tagállamok táblázatos elemzéseket vagy statisztikai módszereket alkalmaznak a csoportosítási feltételek meghatározásához.

(2)   A tagállamok az imputált bérleti díjak összeállításához felhasználják minden magántulajdonban levő lakásra vonatkozó szerződésben szereplő, egy bútorozatlan lakás használati jogáért fizetendő tényleges bérleti díjat.

A bútorozott lakások bérleti díjait is fel lehet használni, amennyiben a bérleti díjakat arányosan csökkentik a bútorok használatáért fizetett díjjal.

Azokban az országokban, ahol a magánbérlés ágazata kicsi, az imputált bérleti díjak alapjának megemelésére kivételes esetben állami bérlakások megfelelően megnövelt bérleti díját is alkalmazhatják.

3. cikk

(1)   Kivételes és jól indokolt esetben alkalmazhatók más, objektív módszerek, mint például a fenntartási költség alapú módszer.

Nem szükséges a fenntartási költség alapú módszer indoklása a saját lakásszolgáltatások kibocsátásának összeállítása során, amennyiben az alábbi két feltétel mindegyike teljesül:

| a) | a magántulajdonban lévő bérlakások a lakásállomány kevesebb, mint 10 %-át teszik ki; valamint |
| --- | --- |

a)

a magántulajdonban lévő bérlakások a lakásállomány kevesebb, mint 10 %-át teszik ki; valamint

| b) | a magán-, illetve más bérlakásokért fizetendő bérleti díjak közötti egyenlőtlenség több mint háromszoros. |
| --- | --- |

b)

a magán-, illetve más bérlakásokért fizetendő bérleti díjak közötti egyenlőtlenség több mint háromszoros.

(2)   A GNI bizottság e rendelet elfogadásától számított három éven belül felülvizsgálja a fenntartási költség alapú módszer működését.

4. cikk

A bázisévalapú megközelítést alkalmazó tagállamok a megfelelő mennyiségi, ár- és minőségi mutatószámok felhasználásával extrapolálják az adott bázisév adatait.

5. cikk

A lakásszolgáltatáshoz tartozó kibocsátások, a folyó termelőfelhasználás és a külfölddel folytatott ügyletek további és részletesebb becslési elveit a melléklet tartalmazza.

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 181., 2003.7.19., 1. o.

1

(2)  HL L 253., 2000.10.7., 42. o.

2

(3)  HL L 310., 1996.11.30., 1. o. A legutóbb az 1267/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 180., 2003.7.18., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 49., 1989.2.21., 26. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 186., 1995.8.5., 59. o.

5

---

MELLÉKLET

Az 1287/2003/EK, Euratom rendelet alkalmazásában a következő pontok célja, hogy tisztázzák a lakásszolgáltatáshoz tartozó kibocsátások, a folyó termelőfelhasználás és a külfölddel folytatott ügyletek becslési elveit.

1.   A LAKÁSSZOLGÁLTATÁSOK KIBOCSÁTÁSA

1.1.   Alapmódszerek

A nemzeti számlákban a megállapodás szerint a lakásszolgáltatások nemcsak a bérlakások szolgáltatásait, hanem a saját lakásszolgáltatást is magukban foglalják. A lakásszolgáltatások kibocsátásának értékelése tekintetében a nemzeti és regionális számlák európai rendszerének (ESA 95) 3.64. bekezdése előírja, hogy „a saját lakásszolgáltatás kibocsátását azon a becsült bérleti díjon (1) kell értékelni, amelyet a bérlő egy hasonló lakásért fizetne, figyelembe véve olyan tényezőket, mint a hely, a szomszédság, a komfortfokozat stb., illetve a lakás nagysága és minősége”. A saját lakásszolgáltatásból származó érték becslésére elvileg több módszer áll rendelkezésre:

| — | a tényleges bérleti díjakon alapuló rétegzési módszer, amely a lakásállomány különböző csoportokba besorolt adatait kombinálja az egyes csoportokban kifizetett tényleges bérleti díjra vonatkozó információval, |
| --- | --- |

—

a tényleges bérleti díjakon alapuló rétegzési módszer, amely a lakásállomány különböző csoportokba besorolt adatait kombinálja az egyes csoportokban kifizetett tényleges bérleti díjra vonatkozó információval,

| — | a fenntartási költség alapú módszer, ahol a folyó termelőfelhasználásról, az értékcsökkenésről, más termelési adók és termelési támogatások egyenlegéről és a nettó működési eredményről külön becslések készülnek. A lakásszolgáltatások kibocsátása ezen összetevők összességéből áll, |
| --- | --- |

—

a fenntartási költség alapú módszer, ahol a folyó termelőfelhasználásról, az értékcsökkenésről, más termelési adók és termelési támogatások egyenlegéről és a nettó működési eredményről külön becslések készülnek. A lakásszolgáltatások kibocsátása ezen összetevők összességéből áll,

| — | az önértékelési módszer, ahol a lakástulajdonosokat kérik fel tulajdonuk potenciális bérleti díjának becslésére, |
| --- | --- |

—

az önértékelési módszer, ahol a lakástulajdonosokat kérik fel tulajdonuk potenciális bérleti díjának becslésére,

| — | adminisztratív értékelési módszerek, ahol a potenciális bérleti díjat egy harmadik fél határozza meg, például a kormány adóügyi célból. |
| --- | --- |

—

adminisztratív értékelési módszerek, ahol a potenciális bérleti díjat egy harmadik fél határozza meg, például a kormány adóügyi célból.

A leginkább előnyben részesített módszer a tényleges bérleti díjakon alapuló rétegzési módszer. E módszer a tényleges bérleti díjakból történő mintavétellel szintén alkalmazható az összes tényleges bérleti díj értékének felbecslésére, illetve a lakásszolgáltatások értékének az ingyenesen, vagy áron alul bérbe adott lakásokból való felbecslésére (bővebben lásd az 1.4.1. bekezdésben).

A fenntartási költség alapú módszert csak bizonyos feltételek mellett lehet alkalmazni, és a lakásállománynak csak azon csoportjai esetében, ahol tényleges bérleti díjak nem állnak rendelkezésre, vagy statisztikailag nem megbízhatóak.

Az önértékelési módszer alkalmazásának a becslésre gyakorolt hatása igen szubjektív, így az eredményre nézve lényeges bizonytalansági tényezőt jelentő befolyás miatt kerülendő.

Az adminisztratív értékelési módszerek – különösen az adózással kapcsolatban – részrehajló eredményhez vezethetnek. Bizonyos csoportokra vonatkozóan ugyanakkor néha rendelkezésre állnak objektív értékelési módszerekből származó eredmények. Ezen eredmények felhasználása elfogadható, amennyiben a módszer objektív volta és az eredmények összehasonlíthatósága bizonyítható.

A rétegzési módszer a bérlakások tényleges bérleti díjából származó információt használja fel a lakásállomány bérleti értékének becsléséhez. Ezt az ár és a mennyiség szorzatán alapuló bruttósítási eljárásként lehet értelmezni. A lakásállomány csoportosítására azért van szükség, hogy megbízható becslésekhez lehessen jutni, és az árarányok közötti viszonylagos különbségeket is megfelelő módon figyelembe lehessen venni. Következésképpen egy adott csoport tényleges átlagos bérleti díját az adott csoport lakásaihoz rendelik. Amennyiben a rendelkezésre álló információ mintavételes felmérésből származik, az említett bruttósítás a bérlakásokra és a saját lakásszolgáltatásra együttesen vonatkozik. A csoportonkénti bérleti díj meghatározására vonatkozó részletes eljárást általában a bázisévre végzik el, és ezen eredményt a mindenkori folyó évre továbbvezetik.

A saját lakásszolgáltatás esetében alkalmazandó bérleti díjat a rétegzési módszernél egy bútorozatlan lakás használati jogáért a magánszektorban fizetendő bérleti díjként határozzák meg. Az imputált bérleti díjak megállapításához valamennyi, a magánszektorban kötött szerződésben szereplő bútorozatlan lakás bérleti díját kell felhasználni. Ebbe a magánszektor a kormányzati szabályozás miatt alacsony szintű bérleti díjait is bele kell venni.

Amennyiben a bérlőtől származik az információ, szükség lehet a megfigyelt tényleges bérleti díj korrigálására azáltal, hogy a közvetlenül a tulajdonosnak kifizetett lakástámogatást hozzá kell adni a megfigyelt tényleges bérleti díjhoz. Ha a fentiekben meghatározott, a megfigyelt bérleti díjakra vonatkozó minta nagysága nem elegendő, az imputálás céljára a bútorozott lakások megfigyelt bérleti díjai is felhasználhatók, amennyiben azokat a bútorok költségével kiigazítják. Kivételes esetben az állami tulajdonban lévő lakások megnövelt bérleti díja is felhasználható. A rokonok vagy alkalmazottak számára áron alul bérbe adott lakások bérleti díja nem használható fel. (Bővebben lásd az 1.2.3. és az 1.4.1. bekezdésben.)

A rétegzési módszer a bérlakások bruttósításához is alkalmazható. Az imputáláshoz a fentiek szerint felhasznált átlagos bérleti díj a bérlakáspiac bizonyos szegmenseiben nem megfelelő. A bútorozott lakások arányosan csökkentett bérleti díja, vagy a megnövelt állami bérleti díjak például nem felelnek meg a tényleges bérleti díj fejében kiadott lakásoknak. E probléma a ténylegesen kiadott bútorozott, vagy szociális lakások csoportjának elkülönítése és a megfelelő átlag bérleti díjak kombinálásával oldható meg.

A bérleti díj elvileg nem foglalja magában a fűtés, a víz, a villamos energia stb. költségeit. Amennyiben az adatforrás ezt nem teszi lehetővé, a bérleti díj és a folyó termelőfelhasználás koherenciáját biztosítani kell (bővebben lásd a 2. szakaszban).

Ha a saját lakásszolgáltatás bizonyos csoportjai esetében nem áll rendelkezésre reprezentatív tényleges bérleti díj, a legtöbb esetben ez extrapolációs vagy regressziós technikákkal megoldható.

Az átlagos bérleti díjak extrapolációján nyugvó hagyományos rétegzési módszer egyik változata az élvezeti regressziós módszer alkalmazása. E módszerek röviden a bérlakások mintavételből származó adatai alapján határozzák meg a lakás egyes jellemzőinek (méret, elhelyezkedés, erkély stb.) árát. A kibocsátást a lakásállomány(ból vett reprezentatív minta) egyes jellemzőit az adott jellemző élvezeti árával megszorozva kapják meg. A regressziós módszerek lehetővé teszik több változó figyelembevételét, és különösen hatásosak lehetnek, ha néhány csoport megfigyelt bérleti díjai nem állnak rendelkezésre.

Ez persze a saját lakásszolgáltatás, illetve a fejletlen bérlakáspiac esetében nem oldja meg a problémát. Az ilyen esetekben objektív becslésként a fenntartási költség alapú módszert kell alkalmazni. A fenntartási költség alapú módszert csak a saját lakásszolgáltatás esetében lehet alkalmazni.

A fenntartási költség alapú módszer részletei

A fenntartási költség alapú módszert csak akkor lehet alkalmazni, ha a tényleges bérleti díjakon alapuló rétegzési módszer a bérlakáspiac reprezentatív voltának hiánya miatt nem használható.

A megegyezés szerint ez az eset a következő két körülmény együttes megléte esetén áll fenn: 1. a magántulajdonban lévő bérlakások aránya az összes bérlakás számának kevesebb mint 10 %-a; és 2. a magán-, illetve más bérlakásokért fizetendő bérleti díjak közötti egyenlőtlenség több mint háromszoros. Amennyiben mindkét körülmény fennáll, a tagállam – megfelelő eredmények esetén – még mindig dönthet a rétegzési módszer alkalmazása mellett. Amennyiben csak a két körülmény egyike, vagy egyike sem áll fenn, a rétegzési módszert kell alkalmazni, kivéve ha bizonyítható, hogy a fenntartási költség alapú módszer jobban összehasonlítható eredményekre vezet.

A fenntartási költség alapú módszer esetében a lakásszolgáltatások kibocsátását a folyó termelőfelhasználás, az értékcsökkenés, más termelési adók és termelési támogatások egyenlege és a nettó működési eredmény összege adja. A saját lakásszolgáltatás esetében a tulajdonos által elvégzett munkáért nem regisztrálnak munkaerő-ráfordítást (2). A tapasztalat szerint a kibocsátás két legnagyobb összegű, annak egyenként 30–40 %-át kitevő összetevője az értékcsökkenés és a nettó működési eredmény.

Az értékcsökkenést a folyamatos leltározás módszere vagy más, jóváhagyott módszerek alapján kell kiszámítani. A saját tulajdonú lakóépületek esetében külön becslést kell végezni.

A nettó működési eredményt a saját lakásszolgáltatás-állomány folyó áron számított nettó értékére alkalmazott 2,5 %-os változatlan reál éves megtérülési rátájával kell mérni (pótlási költségek). Azért a 2,5 %-os reál megtérülési rátát alkalmazzák a lakásállomány piaci áron számított értékére, mert a lakások piaci értékének növekedését a folyamatos leltározás módszerében már figyelembe vették. Ugyanezt a megtérülési rátát kell alkalmazni az olyan földterület folyó áron számított értéke esetében, amelyen a tulajdonos által használt lakás található.

A földterület folyó áron számított értékét nehéz lehet éves szinten megfigyelni. A földterület értékének és a más csoportokban lévő épületek értékének hányadosát az új házak és a hozzájuk kapcsolódó földterületek költségeinek összetételéből lehet kikövetkeztetni.

A GNI bizottság e bizottsági rendelet elfogadásától számított három éven belül felülvizsgálja a fenntartási költség alapú módszer fenti, a tagállamok tapasztalatán alapuló részét.

1. elv:

A lakásszolgáltatások kibocsátásának összeállításához a tagállamok a tényleges bérleti díjakon alapuló rétegzési módszert alkalmazzák közvetlen extrapolációval vagy ökonometriai regresszióval. A saját lakásszolgáltatás esetében ez a hasonló bérlakásokra vonatkozó tényleges bérleti díjak felhasználását jelenti. Indokolt és kivételes esetben, amikor a tényleges bérleti díj nem áll rendelkezésre vagy statisztikailag nem megbízható, egyéb objektív módszereket lehet alkalmazni, mint pl. a fenntartási költség alapú módszer. A fenntartási költség alapú módszer esetében nincs szükség indoklásra a saját lakásszolgáltatás kibocsátásának összeállításánál, amennyiben a következő két körülmény együttesen lép fel: a magántulajdonban lévő bérlakások aránya az összes bérlakásállomány kevesebb mint 10 %-a, és a magán-, illetve a magán- és más bérlakásokért fizetendő bérleti díjak közötti egyenlőtlenség több mint háromszoros.

1.2.   A lakásállomány csoportosítása

1.2.1.   A bérleti díj szintjére ható tényezők

A bérleti díj szintjét meghatározó változók első csoportját a lakás és az épület jellemzői adják. Először is fontos a lakás mérete mind az alapterületet, mind pedig a szobák számát illetően. Minél nagyobb a lakás, annál magasabb a bérleti díj. Az egy négyzetméterre jutó bérleti díj azonban a lakás méretének növekedésével csökken. Néhány lakáskategóriánál (pl. a fővárosi lakások esetében) azonban a négyzetméterár és a lakás mérete között fordított arányosság állhat fönn. Másik fontos tényező a lakás komfortfokozata. Ez arra vonatkozik, hogy van-e fürdőszoba, erkély/terasz, különleges padlózat vagy falborítás, kandalló, központi fűtés, légkondicionálás, különleges üvegezés és egyéb zaj- vagy hőszigetelő eszközök; a lakás kialakítása szintén lényeges. Az épülettel kapcsolatban további tényezők is lényegesek lehetnek, mint pl. a garázs, a lift, az úszómedence, a (tető)kert vagy a lakás épületen belüli elhelyezkedése. Az épület típusa (családi ház, sorház, lakás), szerkezete, kora és az épületben található lakások száma szintén kihat a bérleti díjra.

A változók második csoportja a környezeti jellemzőkre vonatkozik. Jól ismert tényező a hasonló belvárosi és vidéki lakások bérleti díja közötti különbség. A gazdasági központtól való távolság vagy a táj jellege (síkság, hegyvidék) nem elhanyagolható tényező. Emellett az olyan lakókörnyezeti tényezők, mint a kilátás, a lakást körülvevő zöldterület, a közlekedési eszközök és elérhetőségük, az üzletek és iskolák, vagy a környék híre és biztonsága szintén hatnak a tényleges bérleti díjra.

A változók egy másik csoportját társadalmi-gazdasági tényezőként lehet összefoglalni. A legtöbb országban például a bérleti díjakat államháztartási rendeletek, azaz a bérleti díj megszorításai vagy támogatásai befolyásolják. Befolyásolja továbbá a bérleti megállapodás kora, a szerződés típusa (határozott vagy határozatlan idejű), az egy lakásra jutó lakók száma (lakóközösség), a tulajdonos típusa (állami tulajdonú, lakásszövetkezeti, magán, munkáltatói) és a tulajdonos bérletidíj-politikája szintén hatással lehet a bérleti díjakra.

Nyilvánvalóan számos további változó hathat a bérleti díjakra. A fenti tényezők mindegyikének összegyűjtése azonban túlterhelt kérdőívekhez vezethet. Ezért érdemes megfontolni az ingatlanértékek felhasználását csoportosítási célokra. A lakás ingatlanértékének felhasználása mögött meghúzódó ésszerű magyarázat az, hogy ez tükrözi annak fontos jellemzőit. Az ingatlanértéket így implicit csoportosítási tényezőnek lehet tekinteni. Az ingatlanérték és a tényleges bérleti díj arányának felhasználása alkalmas megközelítésnek tekinthető, különösen azon országokban, ahol a bérlakások a lakásállomány kis részét teszik ki. Feltéve, hogy ezen arány stabil, e módszer lehetővé tenné az olyan lakások bérleti díjának meghatározását, amelyek csak a saját lakásszolgáltatás ágazatában jellemzőek. Emellett az ingatlanérték nem zárja ki a „naturális” csoportosítási feltételek használatát; e kettőt ötvözni lehet. E helyzetben az ingatlanértékek feltehetően a hiányzó „naturális” csoportosítási feltételeket tükrözik. A bérleti díjak kiszámításában felhasznált ingatlanértékeknek minden esetben a folyó bázisévre vonatkozó objektív becslésen kell alapulniuk.

A gyakorlatban a csoportosítás eltérő az egyes tagállamok között mind a csoportok száma, mind pedig a csoportok meghatározására szolgáló pontos feltételek tekintetében. Bár első ránézésre ez okozhat némi aggodalmat, hangsúlyozni kell, hogy bizonyos alapvető feltételeket, mint a lakás mérete és (földrajzi) elhelyezkedése, szinte mindenhol használnak. Ezenfelül az egyéb jellemzők jelentősége országonként eltérő, és a tagállamok maguk képesek a legjobban meghatározni a lényeges feltételeket.

2. elv:

A tagállamok a lakások lényeges jellemzői szerint csoportosítják azokat. Ezek a lakás és az épület jellemzőire, a lakás környezeti jellemzőire és a társadalmi-gazdasági tényezőkre vonatkozhatnak. Emellett a csoportosítás történhet az aktuális ingatlanérték szerint is – amennyiben az objektív becslésen alapul.

1.2.2.   A csoportosítási feltételek kiválasztása

Amennyiben rendelkezésre állnak az egy lakás bérleti díját befolyásoló különböző jellemzők, az első feladat a bérleti díjat jelentősen befolyásoló jellemzők megvizsgálása. A fontos változókat a rendelkezésre álló statisztikai információk táblázatos elemzésével is fel lehet tárni. A becslés objektív mértékének eléréséhez hasznos lehet a csoporton belüli tényleges bérleti díjak szórásnégyzete. A csoportok esetleges jobb kiválasztásánál a csoportokon belüli szórásnégyzet minimalizálására való törekvés a rétegzési módszer egyik ösztönzője lehet. Ezért legalább azon esetekben ajánlatos kiszámítani a csoportonkénti szórásnégyzetet, amikor a csoportosítás befolyásolja mind a tényleges, mind az imputált bérleti díjak szintjét.

A fejlett statisztikai eljárások, mint pl. a (többváltozós) regresszióanalízis, kifinomultabb megközelítést kínálnak. E módszer segítségével megbecsülhető az egyedi változók hatása, s ezáltal a bérleti díjak szórásnégyzetét hozzá lehet rendelni bizonyos jellemzőkhöz. Röviden: egy változó magyarázó erejét – a korrelációs együttható segítségével – mennyiségileg meg lehet határozni. E módszer továbbá lehetővé teszi a jellemzők fontosság szerinti rangsorolását. Ez segít annak meghatározásában, hogy mely esetekben van szükség részletesebb csoportokra. A legfontosabb változóknak többváltozós regressziós technikákkal történő kombinálása megmutatja azok általános magyarázó erejét. A fejlett statisztikai eljárások alkalmazása hatékony módszert jelent a lakásállomány csoportosításához szükséges fontos változók kiválasztásában. A regresszióanalízist ezen felül közvetlenül fel lehet használni a bérleti díjak becslésére, pl. élvezeti modellek formájában. Ez az eljárás hasznos eszköze az átlagos bérleti díj becslésének olyan esetekben, amikor a bérlakáságazatban nem áll rendelkezésre megfelelő megfigyelés (üres csoport).

A csoportosítási feltételek fejlett statisztikai eljárásokon alapuló kiválasztásának további előnye, hogy nem kell minden országra egységes feltételeket előírni. Összehasonlítható eredmény eléréséhez elégséges minden országban a legfontosabb feltételek rangsorának kialakítása és a magyarázó erő kívánatos általános szintjének megjelölése. Nyilvánvaló, hogy az ilyen regresszióanalízis nagymértékben függ attól, hogy milyen statisztikai információ áll rendelkezésre. Azonban az elemzés még korlátozott mértékben rendelkezésre álló statisztikai információ esetében is ösztönző lehet a jövőbeni fejlesztésekre.

Mivel a bérleti díjat befolyásoló különböző változókra vonatkozó információ főként az alapstatisztikák kidolgozottságán múlik, a fejlett statisztikai technikák alkalmazásának lehetősége jelenleg korlátozott lehet. Ezért egy szabványeljárás ajánlott, amely szerint a tagállamok a táblázatos elemzésekből származó minden lényeges feltételt felhasználnak. A lakásállomány csoportosításához minimumként a lakás méretét, elhelyezkedését és még legalább egy fontos jellemzőjét fel kell használni; a csoportosításnál legalább 30 csoportot kell alkotni. A lakásállomány felosztásának sokatmondónak és a lakásállomány egészére vonatkozóan reprezentatívnak kell lennie. Fejlett statisztikai technikát is lehet a csoportok változóinak kiválasztásához alkalmazni.

A gyakorlatban azonban a tagállamok szívesebben alkalmaznak kevesebb, illetve a szabványeljárás által előírtaktól eltérő változót. Ez elfogadható, amennyiben a (többváltozós) regresszióanalízis a magyarázó erő elfogadható szintjéről tanúskodik. Összehasonlítható eredmény biztosításához küszöbértékként legalább 70 %-os korrelációs együttható ajánlott. E küszöbértéket nagy minta esetén akkor is el lehet fogadni, ha az ingyenes vagy áron aluli bérbeadásokat, illetve a kiugró adatokat nem veszik figyelembe.

3. elv:

A tagállamok táblázatos elemzések vagy statisztikai technikák alapján alakítják ki a fontos csoportosítási feltételeket. Minimumként a lakás méretét, elhelyezkedését és még legalább egy fontos jellemzőjét fel kell használni. Legalább 30 csoportot kell alkotni, ahol legalább három méretosztályt és két elhelyezkedési típust kell megkülönböztetni. Kevesebb vagy más változót is lehet használni, amennyiben korábban bizonyítást nyert, hogy a (többváltozós) korrelációs együttható eléri a 70 %-ot.

1.2.3.   Tényleges és imputált bérleti díjak

Az imputált bérleti díjakat a megfigyelt tényleges bérleti díjak alapján határozzák meg. Imputálás céljából a bérleti díjat egy bútorozatlan lakás használati jogáért fizetendő árként határozzák meg. E meghatározás teljesítése érdekében szükség lehet a megfigyelt bérleti díjak kiigazítására.

A fűtés, víz, villamos energia stb. díjait ezért elvben ki kell zárni a bérleti díjból, bár a gyakorlatban néha nehéz ezeket elkülöníteni. Az ESA értékelési szabályaival összhangban a lakáságazati kibocsátás alapáron számítandó.

A megfigyelt bérleti díjak vonatkozásában bizonyos állami támogatások valószínűleg jelentősebbek. Például adott egy háztartás, amely fogyasztóként jogosult valamilyen államháztartási támogatásra (pl. lakástámogatásra), amelyet azonban adminisztratív okokból a lakástulajdonosnak fizetnek ki. A megfigyelt bérleti díjak az információ forrásától függően különbözhetnek. Amennyiben az információ a bérlőtől származik, a megfigyelt bérleti díj kiegészíthető bizonyos különleges lakástámogatásokkal.

Emellett az imputáláshoz szükséges tényleges bérleti díjak használatához számos olyan alapvető kérdést kell tisztázni, amelyek befolyásolják az adatok összehangolását. Az első kérdés arra vonatkozik, hogy az imputáláshoz az összes tényleges bérleti díjat fel kell-e használni, vagy csak az új szerződésekben szereplő bérleti díjakat. A céltól függően különböző elméleti érveket lehet megfogalmazni mind az új szerződésekben, mind az építés évében kötött szerződésekben, mind az „átlagos” szerződésekben szereplő tényleges bérleti díjak felhasználása mellett. Az általános szabályt alkalmazva, azaz a hasonló lakások bérleti díját felhasználva nem tűnik elfogadhatónak az, ha az imputálás alapját az új szerződésekben szereplő bérleti díjakra korlátozzák. Mivel az „átlagos” bérleti díjakat alkalmazzák a bérlakáságazatra, ugyanazt kell alkalmazni a saját lakásszolgáltatásra is. Emellett a különböző megoldás valószínűleg komoly nehézségeket okozna sok országban, ahol a rétegzési módszert alkalmazzák. Összefoglalva azt lehet megállapítani, hogy az imputált bérleti díjak kiszámításához valamennyi szerződés tényleges bérleti díjának átlagát fel kell használni. Ebbe a magánszektorban a kormányzati szabályozás miatt érvényes alacsony szintű bérleti díjakat is bele kell venni.

A második kérdés arra a problémára vonatkozik, hogy az állami tulajdonban lévő lakásokat fel lehet-e használni az imputáláshoz. Mivel a saját lakásszolgáltatás döntően magántulajdonban van, az imputáláshoz elvben csak a magánszektor tényleges bérleti díjait lehetne felhasználni. Ha azonban a magánkézben lévő saját lakásszolgáltatás tényleges bérleti díjairól nem áll rendelkezésre kellő mennyiségű megfigyelés ahhoz, hogy azok kielégítő alapot biztosítsanak az imputáláshoz, kivételes esetben az állami tulajdonú lakások bérleti díjait is fel lehet használni, feltéve hogy azokat megfelelően megnövelik ahhoz, hogy velük a magánszektor bérleti díjai megfelelően behelyettesíthetők legyenek.

Egy további kérdés a bútorozott lakások bérleti díjainak használatára vonatkozik, amellyel meg lehetne növelni az imputált bérleti díjak alapját. Elvben a saját lakásszolgáltatás bérleti díjára vonatkozó imputálás alapjául a bútorozatlan lakás bérleti díja szolgál. Ezért a bútorozott lakások bérleti díját nem lehet közvetlenül felhasználni. Ahhoz, hogy az imputálásnál használt bérleti díjak tartalma ne legyen torz, csökkenteni kell azokat a bútorok használatáért fizetett díjjal.

4. elv:

Imputálás céljából a tényleges bérleti díj egy bútorozatlan lakás használati jogáért fizetendő bérleti díj. Amennyiben a bérlőtől származik az információ, szükség lehet a megfigyelt tényleges bérleti díj korrigálására azáltal, hogy azon lakástámogatást, amelyet adminisztratív okokból közvetlenül a háztulajdonosnak fizetnek ki, hozzá kell adni a megfigyelt tényleges bérleti díjhoz. Az imputált bérleti díj összeállításához felhasználják az összes magántulajdonban lévő, bútorozatlan lakás szerződésében szereplő tényleges bérleti díjat. Ha statisztikai okokból szükséges, kivételes esetben az állami tulajdonú lakások bérleti díjait is fel lehet használni, feltéve hogy azokat megfelelően megnövelik ahhoz, hogy velük a magánszektor bérleti díjai megfelelően behelyettesíthetők legyenek. Ehhez hasonlóan – a bútorozott és bútorozatlan lakások közötti bérleti díj levonása után – a bútorozott lakások bérleti díjait is be lehet vonni az imputálás alapjába.

1.3.   A bázisévre vonatkozó becslés forrásai és az extrapolációs módszer

1.3.1.   Lakásállomány

A rétegzési módszer szerinti számítás lényeges eleme a lakásállományra vonatkozó információ. Ezen információ hivatkozási alapot teremt az extrapolációs eljárások során. Általánosságban a lakásállományba tartozik minden épület vagy az épületek lakásnak használt részei. Részletesebben a különleges problémákat tárgyaló rész foglalkozik e kérdéssel. E lakásállomány kialakításának fő adatforrását az épület-összeírások, a közigazgatási épület-nyilvántartások vagy a népszámlálások jelentik. A folyó évre vonatkozó becsült érték megállapításához tehát korrigálni kell a bázisévre vonatkozó számadatot.

A bázisév lakásállományára tekintettel az épület-összeírások tűnnek a legkevésbé problematikusnak, és ezek a legteljesebbek, különösen, ha azokat a népszámlálással együtt végzik. Az adminisztratív épület-nyilvántartások főként jogi eljárásoktól függenek, amelyek bizonytalanságokhoz vezethetnek például azzal kapcsolatban, hogy a lakások kibővítése, fejlesztése, átalakítása és lebontása megfelelően kerül-e a nyilvántartásba. Problémát okozhat, ha a népszámlálás alkalmával a háztartások által szolgáltatott adatokat használják fel lakásállomány alapjaként, mert ezen jellemzően figyelmen kívül hagyják a második lakásokat, amelyekben a népszámlálás idején nem laknak.

5. elv:

A bázisév lakásállományának összeállításához kiindulási alapként a tagállamok egy épület-összeírás, egy népszámlálás vagy egy adminisztratív épület-nyilvántartás adatait használják fel. Mivel az épületek összeírása általában a lehető legteljesebb körű, e teljesség érdekében az adminisztratív épület-nyilvántartás és a népszámlálás esetében is intenzív és alapos ellenőrzésekre van szükség.

1.3.2.   Tényleges bérleti díj

A rétegzési módszer szerint a lakásszolgáltatás termelési értékének kiszámításában a második alapvető elem a bérlakáságazatban kifizetett tényleges bérleti díj. A bázisév tényleges bérleti díjára vonatkozó információt vagy összeírásból (pl. népszámlálás), vagy mintavételes felmérésből – például a háztartások költségvetésének felmérése, vagy a speciális bérletidíj-felmérés – szerzik be. Az első esetben a tényleges bérleti díjat valószínűleg teljes valójukban lefedik, és a számításoknak csak az imputált bérleti díjak szintjére van hatásuk. A mintavételes felmérések esetében a számítások mind a tényleges, mind pedig az imputált bérleti díjak szintjére hatnak. Az összeírás nyilvánvalóan a megbízható információ széles alapját jelenti. A háztartások költségvetésének felmérései általában szintén megbízhatóak, különösen az alapvető termékek esetében. Mint ismeretes, az ilyen típusú felmérés esetében a különféle válaszok megtagadása jelenti az általános problémát. Amennyiben a lakás inkább luxusnak, mint szükségletnek számít, ez a probléma olyan nem kívánt hatással lenne a bérleti díjak kiszámítására, amit ellensúlyozni kellene. A háztartások költségvetése felmérésének egy további problémája, legalábbis néhány országban, a felmérés kis mérete, ez ugyanis korlátozhatja a bérleti díjak csoportosítási lehetőségeit. A rendelkezésre álló kiegészítő forrásokat minden esetben a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni. Ez lehet a helyzet például olyan országokban, ahol a lakások nagy része állami ellenőrzés alatt áll, és a lakásügynökségeknek elszámolást kell készíteniük. Továbbá az eredmények folyamatos javítása érdekében meg kell vizsgálni az alternatív forrásokat, mint pl. kimondottan a bérleti díj vizsgálatára szolgáló felméréseket.

6. elv:

A tagállamok a legszélesebb körű és a legmegbízhatóbb forrásokat – például a népszámlálásból vagy a háztartások költségvetésének felméréséből származó adatokat – használják fel a csoportonkénti tényleges bérleti díj kiszámítására. Az alternatív forrásokat a megbízhatóság, a teljeskörűség és különösen a csoportosítás javítása érdekében kell értékelni.

1.3.3.   A bázisév eredményeinek extrapolációja

Csak kevés tagállam rendelkezik olyan éves információval, amely a tulajdonosok által használt lakások kibocsátásának évenkénti újbóli kiszámításához szükséges. A legtöbb országban az egy adott évre vonatkozó eredményeket tekintik hivatkozási alapnak, és ezeket mutatószámok bevonásával folyamatosan frissítik, így jutva a folyó év adatához. A frissítés történhet a (teljes) bázisévi kibocsátásra vonatkozó összevont mutatószám bevonásával, vagy a lakásállomány és az egyes csoportok bérleti díjainak külön extrapolációjával. Bár általában hasonlóak az eredmények, különbségeket okozhat a szerkezeti eltolódás – pl. a bérlakások és a saját lakásszolgáltatás közötti arányban. Emellett egy külön számítással a megbízhatóság ellenőrizhetővé válna.

Tekintettel az alkalmazott mutatószámokra, a mennyiségi indexet leginkább az építőipar kibocsátásából származtatják. Az ár mutatója pedig gyakran a fogyasztói árindexben figyelembe vett bérleti díj árindexén alapul. Ez torzulást okozhat azon esetekben, amikor nem indokolt az a feltevés, hogy az imputált bérleti díjak indexe az összes bérleti díj indexéhez hasonlóan alakul, például bizonyos lakások esetén az államilag ellenőrzött bérleti díjból adódóan. Az imputált bérleti díjak extrapolációjánál kedvezőbbnek tűnik a bázisévhez hasonlóan egy olyan árindex használata, amely a magántulajdonban lévő bérlakások bérleti díjának mozgását tükrözi. Fel kell hívni a figyelmet továbbá arra a tényre, hogy az árindexek általában nem tartalmazzák a minőségváltozás miatt bekövetkező árnövekedéseket. Az árindexeket ezért ki kell egészíteni egy, a javulást tükröző minőségi mutatószámmal.

Végül hasznosnak tűnik a szerkezeti változásoknak az eredményre gyakorolt hatását azáltal minimalizálni, hogy az extrapolációs időt korlátozzák. A vonatkozó alapstatisztikák gyakoriságát figyelembe véve megfelelőnek tűnik a lakásállományra vonatkozóan tízévente – azaz a népszámlálások megszokott ütemét követve – új bázisévet bevezetni. Emellett az ártényezőkre (a csoport bérleti díjára) vonatkozóan új bázisévet bevezetni legalább ötévente kellene, azaz követve a háztartások költségvetése felmérésének átlagos gyakoriságát.

7. elv:

Amennyiben nem lehetséges a lakásszolgáltatások termelési értékének teljes körű újrabecslését évente elvégezni, a tagállamok extrapolálhatják az adott bázisév adatait a megfelelő mennyiségi, ár- és minőségi mutatószámok felhasználásával. A lakásállomány és az átlagos bérleti díj extrapolációja minden csoportra külön történik. Az extrapolációs eljárás különbséget tesz a tényleges és az imputált bérleti díjak kiszámítása között. Amennyiben szükséges, az extrapolációhoz használt csoportok száma kevesebb lehet, mint a bázisév számításához használt csoportoké. A saját lakásszolgáltatás imputált bérleti díjának extrapolációjához általában a magántulajdonban lévő lakások bérleti díját tükröző árindexet alkalmazzák. Két bázisév közötti időszak egyetlen esetben sem haladhatja meg a lakásállomány esetében a tíz, az ártényezők esetében az öt évet, ellenkező esetben ugyanezt a minőséget más megfelelő módszerekkel kell elérni.

1.4.   Különleges problémák

1.4.1.   Ingyenesen és áron alul bérbe adott lakások

A tényleges bérleti díjakra vonatkozó adatgyűjtés során nulla vagy igen alacsony értékek is megfigyelhetőek. Az ingyenesen bérbe adott lakások esetében ez ahhoz a különös helyzethez vezet, hogy a szolgáltatásra sor kerül, de (látható) fizetés nem történik. Ilyen esetekben elfogadható az a megoldás, hogy a megfigyelt tényleges nulla bérleti díjat korrigálják. Ehhez hasonló megoldás lenne logikus az áron alul kiadott lakások esetében is.

Az államháztartás beavatkozásai mellett egyéb okok is indokolják az ingyenesen vagy áron alul bérbe adott lakások megfigyelését. Egy példa erre, amikor a munkavállaló a munkáltató tulajdonában lévő lakásért semmit, vagy csökkentett bérleti díjat fizet. Ez mindenféle munkavállalói kategóriánál előfordulhat, beleértve a házfelügyelőket vagy a biztonsági őröket is. Ez esetben a tényleges bérleti díjat korrigálni kell, illetve a tényleges és az összehasonlítható bérleti díj közötti különbséget természetbeni juttatásként kell kezelni (lásd ESA 95, 4.04–4.06. bekezdés). Egy másik lehetőség az, amikor a lakást nulla vagy alacsony bérleti díj fejében rokonoknak vagy barátoknak adják ki. Ez esetben a korrigálást az jelenti, hogy a lakásokat egyszerűen átsorolják a bérlakáságazatból a saját lakásszolgáltatás ágazatába. Hasonló korrekció tűnik továbbá megfelelőnek a bérlők által fizetett átalánydíjak esetében, azaz amikor a bérlő a szokásosnál hosszabb időszakra előre fizeti ki a bérleti díjat.

8. elv:

Az ingyenes vagy olcsó lakások esetében megfigyelt tényleges bérleti díjat úgy kell korrigálni, hogy a bérleti díj lefedje a teljes lakásszolgáltatást. Korrekció nélkül sem az ingyenes, sem pedig az olcsó lakások bérleti díját nem lehet felhasználni az imputált bérleti díj kiszámítására.

1.4.2.   Nyaralók

A nyaralók a szabadidő eltöltésére szolgáló lakások minden típusát magukban foglalják, mint pl. a közeli hétvégi házat, amelyet egy évben sokszor, rövid időre vesznek igénybe, vagy a sokkal távolabbi üdülőt, amelyet hosszabb időre, de évente csak néhány alkalommal használnak. Első ránézésre a bérelt nyaralók nem okoznak problémát, mivel a kibocsátás mértékének a ténylegesen kifizetett bérleti díjat lehet tekinteni. Ha azonban a tényleges bérleti díjat havonta szedik be, az egész évre történő extrapoláció túlbecslésekhez vezet, amennyiben nem áll rendelkezésre kiegészítő információ az átlagos igénybevételi időről.

A tulajdonos által használt nyaralók imputált bérleti díjának kiszámításához a leglogikusabb megközelítés az, ha csoportosítják ezeket, és a ténylegesen bérelt hasonló szállásért fizetendő megfelelő átlagos éves bérleti díjat használják. Az éves bérleti díj implicite tükrözi az átlagos igénybevételi időt. Nehézségek esetén helyettesítő módszert lehet alkalmazni, azaz információt lehet gyűjteni az egy csoportba tartozó nyaralókról, és a ténylegesen bérelt nyaralókra vonatkozó átlagos éves bérleti díjat alkalmazni lehet a saját tulajdonú nyaralókra. Harmadik megoldás lehet az elhelyezkedés szerint azonos csoportban levő szokásos lakások teljes éves bérleti díjának felhasználása, amennyiben a nyaralók a lakásállománynak csak igen kis részét teszik ki, vagy ahol a nyaralókat nem lehet a többi lakástól elkülöníteni. Még az üdülők esetében is ésszerűnek tűnik ez az eljárás, ha figyelembe vesszük, hogy ezek mindig a tulajdonos rendelkezésére állnak, és annak barátai vagy rokonai ezeket ingyenesen vehetik igénybe.

9. elv:

A nyaralók a szabadidő eltöltésére szolgáló lakások minden típusát magukban foglalják, mint pl. a közeli hétvégi házat, vagy a sokkal távolabbi üdülőt. A nyaralók kibocsátásának becsléséhez lehetőség szerint a hasonló létesítmények évi átlagos bérleti díját alkalmazzák. Az éves bérleti díj implicite tükrözi az átlagos igénybevételi időt. Bár a csoportosítás kívánatos lenne, a nyaralókat egy csoportba lehet sorolni. Amennyiben a nyaralók a lakásállománynak csak nagyon kis részét teszik ki, az elhelyezkedés szempontjából azonos csoportba tartozó szokásos lakásokra vonatkozó teljes éves bérleti díjat lehet figyelembe venni. Az olyan indokolt és kivételes esetekben, amikor a nyaralók bizonyos csoportjaira nem áll rendelkezésre a tényleges bérleti díj, vagy az adatok statisztikailag nem megbízhatóak, egyéb módszereket lehet alkalmazni, mint pl. a fenntartási költség alapú módszert.

1.4.3.   Az időben megosztott használatban lévő szálláshelyek

Az időben megosztott használat esetében az ingatlanügynök egy jogot értékesít, amely jog szerint valamely idegenforgalmi körzetben elhelyezkedő lakást az év meghatározott időszakában használni lehet, és az ügynök emellett gondoskodik az ingatlan kezeléséről. A jogot egy bizonyítvány tanúsítja, amelyet az első befizetést követően bocsátanak ki. E bizonyítvány folyó áron forgalomképes. Az időszakos fizetéseket az eljárási költségek fedezésére kell teljesíteni.

E leírásból az következik, hogy az első befizetés befektetésnek tekinthető, mivel a kibocsátott bizonyítvány hasonlít a részvényhez. Ezt alátámasztja az a tény, hogy a vásárló legalább egy tagállam törvénye szerint valódi jogot szerez. Így hasznosnak tűnne az első befizetések beszámítása a nemzeti számlákba az immateriális javak között. Logikusnak tűnik továbbá az ingyenes szállást osztalékként kezelni, amelyet az ingatlanügynök természetbeni juttatásként nyújt.

Az alapvető probléma az, hogy az időben megosztott használat valóban nyújt szolgáltatást, ez azonban nem része a gazdaság kibocsátásának. Logikusan ez korrekciót igényel. Először is az a javaslat, hogy az időszakos fizetést fogadják el indirekt intézkedésnek, ami implicite azt jelenti, hogy a szállás szolgáltatásával kapcsolatban nem történik korrekció, mivel az időszakos fizetés más szolgáltatást fedez, nevezetesen az üzletviteli költségeket. Egy másik elméleti lehetőség az volna, ha az első befizetést a szolgáltatásnyújtásért fizetett előlegnek tekintenék, és azt felosztanák a vonatkozó használatbavételi időszakok között. E modell gyakorlati alkalmazásának statisztikai problémáitól eltekintve ellentmondás látszik a jogi kifejezések között, mivel az implicit értelmezés szerint egy szolgáltatás, nem pedig egy eszköz megvásárlásáról van szó.

További lehetőséget jelenthet az, ha hasonló (önellátó) szálláslehetőségek éves tényleges bérleti díjából származtatják az indirekt intézkedést. E megoldás mellett szól, hogy az idegenforgalmi körzetekben mind az időben megosztott használatban lévő üdülők, mind a ténylegesen bérelt üdülők együttesen helyezkednek el. Amennyiben probléma merül fel, a nyaralókra javasolt két másik módszer is elfogadható az időben megosztott használatban lévő nyaralókra. Az imputált bérleti díjnak nettó alapból kell kiindulnia, hogy elkerülhető legyen az időszakos fizetések által fedezett költségek kétszeres elszámolása.

10. elv:

Az időben megosztott használatban lévő szálláshelyeket illetően ugyanazon eljárást kell alkalmazni, mint a nyaralóknál.

1.4.4.   Albérleti szoba bérlése

A legtöbb országban igen sok egyetemi hallgató lakik albérletben. Ez gyakran más fiatalokra vagy más olyan személyekre is jellemző, akik foglalkozásuk miatt távol vannak otthonuktól. Amennyiben a szoba egy bérlakás része, azaz albérletbe adták, nincs nagyobb probléma. Az albérleti szoba bérleti díját a tényleges fő bérleti díjhoz történő hozzájárulásnak lehet tekinteni, ez tehát háztartások közötti transzfer. Ha azonban e szoba egy saját tulajdonú lakás része, az albérlő által fizetett bérleti díj és a teljes imputált bérleti díj figyelembevétele kétszeres elszámolást jelentene. A helyes megoldás valószínűleg az volna, ha a lakásnak az albérlő által elfoglalt részarányáért a fizetett tényleges bérleti díjat, a lakás többi részéért pedig az imputált bérleti díjat vennék figyelembe. Ez azonban a gyakorlatban valószínűleg kivitelezhetetlen. Ehelyett a bérleti díjat olyan transzferként lehet kezelni, amelyen belül a költségek megosztottak. Ez annyiban hasonló az első esethez, hogy az albérleti szoba tényleges bérleti díja úgy jelenik meg, mint hozzájárulás az imputált fő bérleti díjhoz. Ezen eljárás következtében korrekcióra lenne szükség, ha a háztartási ágazatot csoportokra bontják.

További kérdést jelent a több szoba albérletbe adásának kezelése. Ez esetben azt ajánlják, hogy az albérlet kifejezést csak akkor alkalmazzák, ha maga a tulajdonos vagy a főbérlő továbbra is ott lakik a lakásban. Egyéb esetben a szoba albérletbe adását külön gazdasági tevékenységnek kell tekinteni (lakásszolgáltatás vagy panzió).

11. elv:

Az egy lakáson belüli albérleti szoba bérleti díját mindaddig a fő bérleti díjhoz való hozzájárulásként kezelik, ameddig maga a tulajdonos vagy a főbérlő is a lakásban lakik.

1.4.5.   Üres lakások

Először is, egy bérelt lakást akkor is lakottként kell kezelni, ha a bérlő máshol lakik. Másodszor, a nyaralókra és az időben megosztott használatban lévő szálláshelyekre kialakított általános megoldás értelmében az éves bérleti díj implicite tükrözi az átlagos igénybevételi időt. Az üres lakások problémája ezért azon nem bérlakásokra korlátozódik, amelyeket tulajdonosuk nem használ, azaz amelyeket el vagy ki lehet adni. Mivel az üres lakásoknál semmilyen szolgáltatásnyújtás nem történik, így nem kell bérleti díjat számolni.

A tulajdonos vagy a szomszédok nyilatkozatán alapuló információ szerint lehet eldönteni, hogy egy nem bérelt ingatlan üres-e avagy sem. Az ilyen információ hiányában a bútorok megléte jelezheti, hogy az ingatlant lakják. Ezzel ellentétben a bútorozatlan lakásokat üresnek lehet tekinteni, mivel nehéz elképzelni, hogy ott lakásszolgáltatás folyjon. Az üres lakások közé tartoznak azok a lakások is, amelyeket a fizetés elmulasztása miatt tulajdonosuk visszavesz, vagy amelyek rövid időszakra üresek, mert a lakásügynökség nem talált azonnal új bérlőt. Határesetnek minősül egy teljesen bebútorozott üres lakás, amelyet a tulajdonos azonnal használatba vehet. Ez esetben lehet úgy érvelni, hogy addig nem történik lakásszolgáltatás, ameddig a tulajdonos ténylegesen el nem foglalja a lakást. De mivel ez összehasonlítható egy bérelt, ám üres lakással, megfelelőnek tűnik a bérleti díj beiktatása. Ezért a bútorozott, saját tulajdonú lakásokat általában lakottnak kell tekinteni.

Egy üres lakással kapcsolatban is merülhetnek fel költségek, mint pl. a karbantartással, a villamos energiával, a biztosítási díjakkal, az adókkal stb. kapcsolatos folyó kiadások. Ezeknek szerepelniük kell a lakáságazat folyó termelőfelhasználásában, más termelési adók stb. alatt. Egy szolgáltatást egyáltalán nem nyújtó vállalkozás esetében ez negatív hozzáadott értéket eredményezhet.

12. elv:

Az eladható vagy kiadható nem bérlakásra nulla bérleti díjat iktatnak be. A bútorozott, tulajdonos által használt lakást általában lakott lakásnak kell tekinteni.

1.4.6.   Garázsok

Mivel a garázsok a bruttó felhalmozás részét képezik, nemcsak az tűnik indokoltnak, hogy a bérelt garázsok szolgáltatása része legyen a gazdaság kibocsátásának, hanem a tulajdonos által használt garázs imputált kibocsátása is. A garázs mindkét esetben a lakás komfortjának egyik eleme, hasonlóan a többi létesítményhez. Ennek vonatkoznia kellene a parkolóhelyekre is, mivel azok funkciója feltehetően azonos a garázséval.

Az ESA 95 3.64. bekezdése kimondja, hogy „a lakástól különálló garázs esetében, amelyet a tulajdonos a lakáshoz kapcsolódó végső fogyasztás céljára használ, hasonló becslést kell végezni. Nem kell becslést végezni arra a garázsra, amelyet a tulajdonosa csak abból a célból használ, hogy a munkahelye közelében parkolhasson.”

Rendszerint több a saját tulajdonú, mint a garázzsal rendelkező bérlakás. E strukturális különbség számításba vételéhez a legjobbnak az tűnik, ha a garázs meglétét csoportosítási feltételként alkalmazzák.

13. elv:

A végfelhasználói célú garázsok és a parkolóhelyek által nyújtott szolgáltatásokat a lakásszolgáltatásokon belül kell figyelembe venni.

2.   FOLYÓ TERMELŐFELHASZNÁLÁS

A folyó termelőfelhasználásnak összhangban kell lennie a kibocsátással. Az egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti osztályozásának (COICOP) megfelelően a fűtés, víz, villamos energia stb. díjait, akárcsak a lakás-karbantartási és -javítási költségeket külön kell regisztrálni, azaz a lakásszolgáltatások kibocsátásába nem szabad beleszámítani.

A gyakorlatban azonban több díjat, illetve a karbantartási és javítási költségeket a bérleti szolgáltatás részének kell tekinteni azon az alapon, hogy ezeket nem lehet elkülöníteni. A GNI-szintet nem érintheti, ha a folyó termelőfelhasználást és a kibocsátást egyaránt bruttó módon kezelik.

A javítással és karbantartással kapcsolatban három kategóriát kell elkülöníteni. Először, a használt állóeszközökön végzett nagyobb javítások, amelyek messze meghaladják a szokásos karbantartás és javítás követelményeit, a bruttó állóeszköz-felhalmozás részét képezik (ESA 95, 3.107. bekezdés).

Másodszor, a saját lakás tulajdonosa által a lakás festéséhez, karbantartásához és javításához nem tipikusan felhasznált anyagokkal kapcsolatos kiadásokat a lakásszolgáltatás előállítása során folyó termelőfelhasználásként kell kezelni (ESA 95, 3.77. bekezdés).

Végül a termelésbe nem tartoznak bele a lakástakarítás, -festés és -karbantartás, amennyiben e tevékenységet általában a bérlő végzi (ESA 95, 3.09. bekezdés). Az e tevékenységekhez kapcsolódó kiadásokat közvetlenül a háztartások végső fogyasztási kiadásaként kell regisztrálni. Mint az ESA 95 3.76. bekezdésében előírja, a háztartások végső fogyasztási kiadásaiba beletartoznak a bérlő vagy a tulajdonos által a lakás kisebb külső, vagy belső javításaihoz, festéséhez jellemzően felhasznált anyagok.

Ez azt jelenti, hogy a saját lakásszolgáltatás esetében a folyó termelőfelhasználásnak a karbantartás és a javítások ugyanazon fajtáit kell fedeznie, amelyeket rendesen a hasonló bérlakásoknál a lakástulajdonos általi folyó termelőfelhasználásnak tekintenének. A jellemzően inkább a bérlő, mint a tulajdonos által elvégzett javítások és karbantartás kiadásait a háztartások végső fogyasztási kiadásaként kell kezelni mind a bérlő, mind a lakástulajdonos esetében.

A saját lakásszolgáltatásnál felmerülő, szokványos karbantartás és javítások folyó termelőfelhasználását olyan közvetlen statisztikai forrásokból lehet kikövetkeztetni, mint a háztartások költségvetésének felmérése. Ha a folyó termelőfelhasználás a saját lakásszolgáltatás kibocsátásához viszonyított aránya nagyon eltérő a bérlakáságazat arányától, ennek okait ki kell vizsgálni. Ha az eltérést minőségi különbségek okozzák, például az egyébként hasonló lakások különböző szinten történő karbantartása, az imputált bérleti díjat ennek megfelelően ki kell igazítani.

A folyó termelőfelhasználásnak – a 448/98/EK tanácsi rendelettel (3) összhangban – tartalmaznia kell a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díját (FISIM). Ebbe beletartozik a háztartások lakástulajdonosi minőségben felmerülő folyó termelőfelhasználása a lakáshitelekkel összefüggésben.

Mint az 1.4.5. részben szerepel, az üres lakások esetében is felmerülhet folyó termelőfelhasználás. Általánosságban hangsúlyozni kell, hogy a munkáltató tulajdonában lévő lakások esetében kerülni kell a folyó termelőfelhasználás kétszeres elszámolását.

14. elv:

A lakásszolgáltatások folyó termelőfelhasználását a kibocsátás meghatározásával összhangban állapítják meg. Általában egyik tétel sem tartalmazza a fűtés, víz és villamos energia stb. díját. Amennyiben gyakorlati okok eltérő kezelést kívánnak, ez elfogadható, ha nincs hatással a GDP- és a GNI-szintre.

3.   A KÜLFÖLDDEL FOLYTATOTT ÜGYLETEK

Az ESA 95 (1.30. és 2.15. bekezdése) értelmében a nem rezidens egységeket, amennyiben az ország gazdasági területén lévő föld vagy meglevő épület tulajdonosai, az ország képzett rezidens egységeinek kell tekinteni, de csak az adott földterületet vagy épületet érintő gazdasági műveletek vonatkozásában.

Ez azt jelenti, hogy az olyan lakással kapcsolatos szolgáltatást, amely egy nem rezidens tulajdonában van, azon gazdaság kibocsátásába számítják bele, ahol a lakás elhelyezkedik. A nem rezidensek tulajdonában lévő saját lakásszolgáltatás esetében szolgáltatásexportot kell regisztrálni, a megfelelő nettó működési eredményt pedig a külföldnek fizetett elsődleges jövedelemként kell nyilvántartani (az ESA 95 3.142. és 4.60. bekezdése).

A rezidensek külföldön lévő saját lakásával kapcsolatban az ESA 95 3.64. bekezdése megállapítja, hogy „a külföldön lévő saját lakás, például nyaraló, lakbérét nem kell a hazai termelés részeként elszámolni, de mint szolgáltatás importot és nettó működési eredményt, amely külföldről származó elsődleges jövedelem, igen”.

Általában kevés probléma merül fel, ha a nem rezidens tulajdonában lévő ingatlant rezidensnek adják bérbe, mivel ekkor monetáris folyamatot figyelnek meg, és az kerül a fizetési mérlegbe. A külföldi rezidensek tulajdonában lévő vagy az általuk lakott lakásokat külön kellene meghatározni. A lakástulajdonos állampolgársága nem elég ahhoz, hogy meg lehessen különböztetni a rezidenseket a nem rezidensektől. Valószínűleg a külföldi rezidensek tulajdonában lévő nyaralók a leginkább fontosak, és az érintett tagállamoknak hasznos lenne megállapodásra jutni a nem rezidens tulajdonosok számát illetően. A nem rezidens lakástulajdonosokról azonban igen kevés információ áll rendelkezésre. A külföldön nyaralóval rendelkező rezidensekről még annál is kevesebb az adat. A következetlenség elkerülése érdekében a nem rezidensek tulajdonában lévő külföldi saját lakásszolgáltatásból elsődleges jövedelemre szert tevő tagállamnak ugyanakkor egyszerre a rezidensek tulajdonában lévő saját lakásszolgáltatásért járó elsődleges jövedelmet kellene hozzáadni.

Külön problémát jelent e vonatkozásban az időben megosztott használat. Mivel ugyanazon számbavételi időszakban az ingatlant különböző országok rezidensei lakhatják, a származási ország szerinti közvetlen elosztás szinte lehetetlen. Létezik egy sokkal megvalósíthatóbb megközelítés, amely révén összehasonlítható eredményekhez lehet jutni. Először az időben megosztott használatú szálláshely által létrehozott (imputált) hozzáadott értéket a tulajdonos vállalkozás honossága szerint osztályozzák. Ezt követően a tulajdonos vállalkozást fel lehet kérni arra, hogy adjon információt az időben megosztott használat tulajdonosainak származási országáról, amely felosztási kulcsként szolgálhat.

15. elv:

Az ESA 95 szerint egy tagállam gazdasági területén elhelyezkedő valamennyi lakás hozzájárul az ország GDP-jéhez. A nem rezidenseknek az adott országban föld- és lakástulajdonosként kapott nettó működési eredményét a külföldnek fizetett tulajdonosi jövedelemként kell elszámolni, és ezért le kell vonni a GDP-ből, hogy eljussunk a GNI-hez (és fordítva). A nettó működési eredmény egy lakás tényleges és imputált bérbeadásának nettó működési eredménye. A nem rezidensek tulajdonában lévő saját lakásszolgáltatásból tulajdonosi jövedelemre szert tevő tagállamnak ugyanakkor egyszerre a rezidensek tulajdonában lévő külföldi saját lakásszolgáltatás járó tulajdonosi jövedelmet kellene hozzáadni.

---

(1)  Erre a nyelvi változatra nem alkalmazandó.

(2)  Elméletben lehetséges, hogy a lakástulajdonosok, egyénileg vagy kollektíven, más statisztikai egységek, például lakásépítő társaságok vagy kezelési szolgáltató társaságok bevonása nélkül házfelügyelőt alkalmazzanak. Ebben az esetben a költségmódszerrel összhangban lévő kibocsátásnak tartalmaznia kell a munkavállalói jövedelemre fordított támogatást.

(3)  HL L 58., 1998.2.27., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított rendelet.

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/17

---

A BIZOTTSÁG 1723/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése a mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése a mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; amelyet akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; amelyet akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni.

| (4) | Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek. |
| --- | --- |

(4)

Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek.

| (5) | Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, a rendeltetési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén. |
| --- | --- |

(5)

Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, a rendeltetési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén.

| (6) | Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét, az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére. |
| --- | --- |

(6)

Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét, az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére.

| (7) | A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződésének 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására. |
| --- | --- |

(7)

A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződésének 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására.

| (8) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(8)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkében vagy az 1785/2003/EK rendelet 1. cikkében felsorolt és az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében, illetőleg az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében meghatározott termékek formájában exportált alaptermékekre alkalmazandó visszatérítési ráták e rendelet mellékletében kerülnek meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

2

(3)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

3

(4)  HL L 275., 1987.9.29., 36. o.

4

(5)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1584/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.

5

---

MELLÉKLET

A szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékek esetén 2005. október 21-tól alkalmazandó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | A termék megnevezése (2) | Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta |
| A visszatérítés előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| 1001 10 00 | Durumbúza: | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1001 90 99 | Közönséges búza és a kétszeres | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | — | — |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – – egyéb esetekben | — | — |
| 1002 00 00 | Rozs | — | — |
| 1003 00 90 | Árpa | | |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1004 00 00 | Zab | — | — |
| 1005 90 00 | Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva | | |
| – keményítő: | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 2,492 | 2,492 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,020 | 1,020 |
| – – egyéb esetekben | 3,282 | 3,282 |
| – az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 1,672 | 1,672 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 0,765 | 0,765 |
| – – egyéb esetekben | 2,462 | 2,462 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,020 | 1,020 |
| – egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát) | 3,282 | 3,282 |
| Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez | | |
| – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 1,936 | 1,936 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,020 | 1,020 |
| – egyéb esetekben | 3,282 | 3,282 |
| ex 1006 30 | Teljesen hántolt rizs: | | |
| – kerekszemű | — | — |
| – közepesszemű | — | — |
| – hosszúszemű | — | — |
| 1006 40 00 | Tört rizs | — | — |
| 1007 00 90 | Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-kód

A termék megnevezése (2)

Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta

A visszatérítés előzetes rögzítése esetén

Egyéb

1001 10 00

Durumbúza:

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1001 90 99

Közönséges búza és a kétszeres

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

—

—

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– – egyéb esetekben

—

—

1002 00 00

Rozs

—

—

1003 00 90

Árpa

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1004 00 00

Zab

—

—

1005 90 00

Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva

– keményítő:

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

2,492

2,492

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,020

1,020

– – egyéb esetekben

3,282

3,282

– az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

1,672

1,672

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

0,765

0,765

– – egyéb esetekben

2,462

2,462

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,020

1,020

– egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát)

3,282

3,282

Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez

– amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

1,936

1,936

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,020

1,020

– egyéb esetekben

3,282

3,282

ex 1006 30

Teljesen hántolt rizs:

– kerekszemű

—

—

– közepesszemű

—

—

– hosszúszemű

—

—

1006 40 00

Tört rizs

—

—

1007 00 90

Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag

—

—

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jén kezdődő hatállyal nem kell alkalmazni Bulgáriába irányuló export esetén, és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jén kezdődő hatállyal a Svájci Államszövetségbe vagy a Liechtensteini Hercegségbe exportáltak.

(2)  Amennyiben alaptermék, illetve megfeleltetett termékek feldolgozásával előállított mezőgazdasági termékekről van szó, az 1043/2005/EK bizottsági rendelet V. mellékletében meghatározott együtthatók alkalmazandók.

(3)  Az érintett termékek a 3505 10 50 KN-kód alá tartoznak.

(4)  Az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében felsorolt vagy a 2825/93/EGK rendelet 2. cikkében említett termékek (HL L 258., 1993.10.16., 6. o.).

(5)  Az NC 1702 30 99, 1702 40 90 és 1702 60 90 KN-kód alá tartozó, glükóz- és fruktózszirup összekeveréséből származó szirupok esetén az export-visszatérítés csak a glükózszirupra nyújtható.

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/21

---

A BIZOTTSÁG 1724/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

a behozatali engedélyek kibocsátásáról a 638/2003/EK rendelet alapján az AKCS-országokból és a tengerentúli országokból és területekről származó rizsre 2005. októberének első öt munkanapja során benyújtott kérelmek tekintetében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokból (AKCS-országok) származó mezőgazdasági termékekre és az ilyen termékek feldolgozásával készült árukra alkalmazandó szabályokról, valamint az 1706/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. december 10-i 2286/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra („Tengerentúli Társulási Határozat”) (2),

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokból (AKCS-országok) és a tengerentúli országokból és területekről (TOT) származó rizs behozatalára alkalmazandó rendelkezések tekintetében a 2286/2002/EK tanácsi rendelet és a 2001/822/EK tanácsi határozat alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról szóló, 2003. április 9-i 638/2003/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 17. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

A 2005. októberi részlet keretében benyújtott kérelmekben feltüntetett mennyiségek vizsgálata nyomán az engedélyeket a kérdéses kérelmekben szereplő – adott esetben egy meghatározott százalékos arányban csökkentett – mennyiségekre kell kiadni, és rögzíteni kell a következő részletre átvitt mennyiségeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 638/2003/EK rendelet alapján 2005 októberének első öt munkanapja során benyújtott és a Bizottságnak bejelentett, rizsre vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmek alapján az engedélyeket a kérelmekben megjelölt – adott esetben a mellékletben feltüntetett százalékos arányban csökkentett – mennyiségekre kell kiadni.

(2)   A következő részletre átvitt mennyiségeket a melléklet rögzíti.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 348., 2002.12.21., 5. o.

1

(2)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o.

2

(3)  HL L 93., 2003.4.10., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

A 2005. októberi részlet keretében igényelt mennyiségekre alkalmazandó százalékos csökkentési arány és a 2005. során felhasználható kvóta

| Származás/termék | Százalékos csökkentési arány a 2005. októberi részletre | A 2005. során végleg felhasználható kvóta százalékban kifejezve |
| --- | --- | --- |
| Holland Antillák és Aruba | Elmaradottabb TOT-ok | Holland Antillák és Aruba | Elmaradottabb TOT-ok |
| TOT (A 638/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja)






  — | 1006-os KN-kód |

Származás/termék

Százalékos csökkentési arány a 2005. októberi részletre

A 2005. során végleg felhasználható kvóta százalékban kifejezve

Holland Antillák és Aruba

Elmaradottabb TOT-ok

Holland Antillák és Aruba

Elmaradottabb TOT-ok

TOT (A 638/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja)

—

1006-os KN-kód

0

0

49,38

6,50

| Származás/termék | Százalékos csökkentési arány a 2005. októberi részletre | A 2005. során végleg felhasználható kvóta százalékban kifejezve |
| --- | --- | --- |
| AKCS (A 638/2003/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdése)






  — | KN-kódok: 1006 10 21-től 1006 10 98-ig, 1006 20 és 1006 30 |

Származás/termék

Százalékos csökkentési arány a 2005. októberi részletre

A 2005. során végleg felhasználható kvóta százalékban kifejezve

AKCS (A 638/2003/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdése)

—

KN-kódok: 1006 10 21-től 1006 10 98-ig, 1006 20 és 1006 30

—

100

AKCS (A 638/2003/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdése)

| — | KN-kódok: 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

KN-kódok: 1006 40 00

0

23,10

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/23

---

A BIZOTTSÁG 1725/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékekre vonatkozó behozatali engedélyekről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokból származó mezőgazdasági termékekre és a feldolgozásukkal nyert árukra alkalmazandó szabályokról, valamint az 1706/98/EK rendelet (2) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. december 10-i 2286/2002/EK tanácsi rendeletre,

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokból származó mezőgazdasági termékekre és a feldolgozásukkal nyert árukra alkalmazandó szabályokról, valamint a 2286/2002/EK tanácsi rendeletnek a marhahúságazatban való alkalmazási szabályait megállapító, 2003. december 19-i 2247/2003/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2247/2003/EK rendelet 1. cikke lehetővé teszi behozatali engedélyek kiadását a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékekre. Ugyanakkor a behozatal nem haladhatja meg az exportáló harmadik országokra meghatározott mennyiségi korlátokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2247/2003/EK rendelet 1. cikke lehetővé teszi behozatali engedélyek kiadását a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékekre. Ugyanakkor a behozatal nem haladhatja meg az exportáló harmadik országokra meghatározott mennyiségi korlátokat.

| (2) | A 2005. október 1. és 10. között beadott behozatali engedély iránti kérelmek, a 2247/2003/EK rendelet értelmében kicsontozott húsban kifejezve, a Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékek esetében nem haladják meg az ezen államok viszonylatában rendelkezésre álló mennyiségeket. Erre tekintettel a behozatali engedélyek kiadhatók a kért mennyiségekre. |
| --- | --- |

(2)

A 2005. október 1. és 10. között beadott behozatali engedély iránti kérelmek, a 2247/2003/EK rendelet értelmében kicsontozott húsban kifejezve, a Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékek esetében nem haladják meg az ezen államok viszonylatában rendelkezésre álló mennyiségeket. Erre tekintettel a behozatali engedélyek kiadhatók a kért mennyiségekre.

| (3) | Rögzítendők azok a mennyiségek, amelyekre 2005. november 1-jétől az engedélyeket kérelmezni lehet, 52 100 t összmennyiségen belül. |
| --- | --- |

(3)

Rögzítendők azok a mennyiségek, amelyekre 2005. november 1-jétől az engedélyeket kérelmezni lehet, 52 100 t összmennyiségen belül.

| (4) | Kívánatos emlékeztetni arra, hogy ez a rendelet nem érinti az egészségügyi és állat-egészségügyi ellenőrzések szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék, valamint friss hús és húsalapú termékek harmadik országokból történő importja esetén felmerülő problémáiról szóló, 1972. december 12-i 72/462/EGK tanácsi irányelv (4) alkalmazását, |
| --- | --- |

(4)

Kívánatos emlékeztetni arra, hogy ez a rendelet nem érinti az egészségügyi és állat-egészségügyi ellenőrzések szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék, valamint friss hús és húsalapú termékek harmadik országokból történő importja esetén felmerülő problémáiról szóló, 1972. december 12-i 72/462/EGK tanácsi irányelv (4) alkalmazását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az alábbi tagállamok bocsátanak ki 2005. október 21-én behozatali engedélyeket egyes afrikai, karibi és csendes-óceáni országokból származó, kicsontozott húsban kifejezett, a marhahúságazathoz tartozó termékek vonatkozásában, az alábbi mennyiségekre és származási országokra:

| | Egyesült Királyság:






  — | 160 t Botswanából származó termék, |
| --- | --- | --- |

Egyesült Királyság:

—

160 t Botswanából származó termék,

| — | 350 t Namíbiából származó termék, |
| --- | --- |

—

350 t Namíbiából származó termék,

| | Németország:






  — | 350 t Namíbiából származó termék. |
| --- | --- | --- |

Németország:

—

350 t Namíbiából származó termék.

2. cikk

Az engedély iránti kérelmek, a 2247/2003/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében, 2005. november hónap első tíz napja folyamán nyújthatók be a következő kicsontozottmarhahús-mennyiségekre:

| Botswana: | 12 226 t, |
| --- | --- |
| Kenya: | 142 t, |
| Madagaszkár: | 7 579 t, |
| Szváziföld: | 3 337 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namíbia: | 3 605 t. |

Botswana:

12 226 t,

Kenya:

142 t,

Madagaszkár:

7 579 t,

Szváziföld:

3 337 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namíbia:

3 605 t.

3. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1899/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 328., 2004.10.30., 67. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 348., 2002.12.21., 5. o.

2

(3)  HL L 333., 2003.12.20., 37. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 302., 1972.12.31., 28. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.

4

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/25

---

A BIZOTTSÁG 1726/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó, 1670/2005/EK rendelettel megállapított export-visszatérítések módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A feldolgozatlan fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítést az 1670/2005/EK bizottsági rendelet (2) állapította meg. |
| --- | --- |

(1)

A feldolgozatlan fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítést az 1670/2005/EK bizottsági rendelet (2) állapította meg.

| (2) | Tekintettel arra, hogy a jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló adatok eltérnek az 1670/2005/EK rendelet elfogadásakor meglévő adatoktól, módosítani szükséges ezeket a visszatérítéseket, |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel arra, hogy a jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló adatok eltérnek az 1670/2005/EK rendelet elfogadásakor meglévő adatoktól, módosítani szükséges ezeket a visszatérítéseket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1260/2001/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, feldolgozás nélkül exportált, nem denaturált termékekre vonatkozó, 1670/2005/EK rendeletben rögzített export-visszatérítések módosulnak, és a jelen rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 269., 2005.10.14., 8. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2005. OKTÓBER 21-I FELDOLGOZATLAN FEHÉR CUKOR ÉS NYERSCUKOR UTÁN JÁRÓ EXPORT-VISSZATÉRÍTÉSEK (1)

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,83 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,83 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3744 |
| NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.
  A numerikus rendeltetésihely-kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.
  Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  S00 | : | minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján meghatározott Koszovót) és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.). |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,83 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,83 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,78

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,78

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3744

NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A numerikus rendeltetésihely-kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.

Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:

S00

:

minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján meghatározott Koszovót) és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.).

---

(1)  Az ebben a mellékletben meghatározott vámtételek 2005. februar 1-től nem alkalmazandóak, összhangban az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodást a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás megkötéséről sźoló, 2004. december 22-i 2005/45/EK tanácsi határozattal (HL L 23., 2005.1.26., 17. o.).

(2)  Ezt az összeget a 92 %-os hozamú nyerscukorra kell alkalmazni. Ha az exportált nyerscukor hozama eltér a 92 %-tól, akkor az alkalmazandó visszatérítés összegét az 1260/2001/EK rendelet 28. cikke (4) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően kell kiszámítani.

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/27

---

A BIZOTTSÁG 1727/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 10. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/2006-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2005. július 15-i 1138/2005/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/2006-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2005. július 15-i 1138/2005/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni.

| (2) | Az 1138/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését. |
| --- | --- |

(2)

Az 1138/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1138/2005/EK rendelet alapján lefolytatott, fehér cukor kivitelére vonatkozó 10. részleges pályázati eljárás esetében alkalmazandó maximális export-visszatérítés 39,694 EUR/100 kg-ban kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 185., 2005.7.16., 3. o.

2

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/28

---

A BIZOTTSÁG 1728/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának.

| (3) | A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre. |
| --- | --- |

(3)

A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre.

| (4) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(4)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint.

| (5) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (6) | Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkének a), b) és c) pontjában említett, változatlan állapotú termékek – a maláta kivételével – export-visszatérítései a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187, 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. október 20-i, a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló rendeletéhez

| A termékek kódja | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 11,59 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,83 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,98 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,22 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,63 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.







  C01 | : | Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével. |

A termékek kódja

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

11,59

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,83

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,98

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,22

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,63

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

C01

:

Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével.

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/30

---

A BIZOTTSÁG 1729/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest. |
| --- | --- |

(2)

A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest.

| (3) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1058/2005/EK rendeletben közzétett, az árpa export-visszatérítésére vonatkozó pályázati felhívásra válaszul beérkezett, 2005. október 14. és 20. között értesített pályázatokkal kapcsolatban semmilyen intézkedést nem kell tenni.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 12. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.7., 50. o.) rendelet.

3

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/31

---

A BIZOTTSÁG 1730/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

a zab exportjára az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazása egyes részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a gabonafélékkel kapcsolatos, Finnországban és Svédországban a 2005/2006-ös gazdasági évre foganatosítandó különleges intervenciós intézkedésről szóló, 2005. szeptember 2-i 1438/2005/EK bizottsági rendeletre (3),

mivel:

| (1) | Az 1438/2005/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia, és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1438/2005/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia, és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre.

| (2) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A zab export-visszatérítésére vonatkozóan az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2005. október 14. és 20. között benyújtott ajánlatok nem kerülnek elbírálásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 228., 2005.9.3., 5. o.

3

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/32

---

A BIZOTTSÁG 1731/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű.

| (3) | A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. október 14. és 20. között meghirdetett pályázatok esetében, az 1059/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az közönséges búza maximális export-visszatérítése 8,46 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 15. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

3

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/33

---

A BIZOTTSÁG 1732/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1050/2001/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, Görögország csatlakozási okmányához csatolt, a gyapotról szóló 4. jegyzőkönyvre,

a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni.

| (2) | Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(2)

Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra, |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tisztítatlan gyapotnak az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkében feltüntetett világpiaci ára 22,214 EUR/100 kg kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 148., 2001.6.1., 1. o.

1

(2)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o.

2

(3)  HL L 210., 2001.8.3., 10. o. Az 1486/2002/EK rendelet (HL L 223., 2002.8.20., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/34

---

A BIZOTTSÁG 1733/2005/EK RENDELETE

(2005. október 20.)

a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/79/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározta a termelési visszatérítések engedélyezésének feltételeit. A kiszámítás alapját ugyanezen rendelet 3. cikke határozta meg. Az így kiszámított visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni, és módosítható, ha a kukorica és/vagy a búza árai jelentősen megváltoznak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/79/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározta a termelési visszatérítések engedélyezésének feltételeit. A kiszámítás alapját ugyanezen rendelet 3. cikke határozta meg. Az így kiszámított visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni, és módosítható, ha a kukorica és/vagy a búza árai jelentősen megváltoznak.

| (2) | A pontos fizetendő összeg megállapítása érdekében az e rendelet által rögzítendő termelési visszatérítéseket súlyozni szükséges az 1722/93/EGK rendelet II. mellékletében meghatározott együtthatókkal. |
| --- | --- |

(2)

A pontos fizetendő összeg megállapítása érdekében az e rendelet által rögzítendő termelési visszatérítéseket súlyozni szükséges az 1722/93/EGK rendelet II. mellékletében meghatározott együtthatókkal.

| (3) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1722/93/EGK rendelet 3. cikke (2) bekezdésében meghatározott termelési visszatérítés:

| a) | 0 EUR/t a kukoricában, a búzában, az árpában és a zabban lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva; |
| --- | --- |

a)

0 EUR/t a kukoricában, a búzában, az árpában és a zabban lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva;

| b) | 8,32 EUR/t a burgonyában lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva. |
| --- | --- |

b)

8,32 EUR/t a burgonyában lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1548/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.

2

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/35

---

A BIZOTTSÁG 2005/70/EK IRÁNYELVE

(2005. október 20.)

a gabonafélékben, valamint az egyes állati és növényi eredetű termékekben, illetve azok felületén található egyes peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározása tekintetében a 76/895/EGK, 86/362/EGK, 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelvek módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcsökben és zöldségekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1976. november 23-i 76/895/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/362/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/363/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (5) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjára,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv I. melléklete a következő meglévő hatóanyagokkal egészült ki: glifozát a 2001/99/EK bizottsági irányelv (6) által; klórprofám a 2004/20/EK bizottsági irányelv (7) által; valamint bromoxinil és ioxinil a 2004/58/EK bizottsági irányelv (8) által. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv I. melléklete a következő meglévő hatóanyagokkal egészült ki: glifozát a 2001/99/EK bizottsági irányelv (6) által; klórprofám a 2004/20/EK bizottsági irányelv (7) által; valamint bromoxinil és ioxinil a 2004/58/EK bizottsági irányelv (8) által.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. melléklete a következő új hatóanyagokkal egészült ki: dimeténamid-P és flurtamon a 2003/84/EK bizottsági irányelv (9) által; propoxikarbazon és zoxamid a 2003/119/EK bizottsági irányelv (10) által; flazaszulfuron és piraklosztrobin a 2004/30/EK bizottsági irányelv (11) által; quinoxifen a 2004/60/EK bizottsági irányelv (12) által; mepanipirim a 2004/62/EK bizottsági irányelv (13) által. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. melléklete a következő új hatóanyagokkal egészült ki: dimeténamid-P és flurtamon a 2003/84/EK bizottsági irányelv (9) által; propoxikarbazon és zoxamid a 2003/119/EK bizottsági irányelv (10) által; flazaszulfuron és piraklosztrobin a 2004/30/EK bizottsági irányelv (11) által; quinoxifen a 2004/60/EK bizottsági irányelv (12) által; mepanipirim a 2004/62/EK bizottsági irányelv (13) által.

| (3) | Az érintett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétele azok tervezett felhasználására vonatkozó és rendelkezésre bocsátott információk értékelésén alapult. A tervezett felhasználásra vonatkozó információkat a tagállamok a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban nyújtották be. A rendelkezésre bocsátott információkat felülvizsgálták, és az elégséges egyes maximális szermaradvány-határértékek rögzítéséhez. |
| --- | --- |

(3)

Az érintett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétele azok tervezett felhasználására vonatkozó és rendelkezésre bocsátott információk értékelésén alapult. A tervezett felhasználásra vonatkozó információkat a tagállamok a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban nyújtották be. A rendelkezésre bocsátott információkat felülvizsgálták, és az elégséges egyes maximális szermaradvány-határértékek rögzítéséhez.

| (4) | A közösségi maximális szermaradvány-határértékeket és a Codex Alimentarius által javasolt határértékeket hasonló eljárásokat követve megállapítják és értékelik. A klórprofámra és a glifozátra vonatkozóan számos, a Codex által megállapított maximális szermaradvány-határérték létezik. Közösségi maximális szermaradvány-határértékek találhatók a klórprofámra a 76/895/EGK irányelvben (82/528/EGK tanácsi irányelv (14)), valamint a glifozátra a 86/362/EGK, 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvben (1998/82/EK tanácsi irányelv (15)). Ezeket vették figyelembe az érintett maximális szermaradvány-határértékeknek az ezen irányelv elfogadásával történő meghatározásakor. A Codexben szereplő azon maximális szermaradvány-határértékeket, amelyeket a közeljövőben visszavonásra ajánlanak, nem vették figyelembe. A Codexben szereplő maximális szermaradvány-határértékeken alapuló maximális szermaradvány-határértékeket a fogyasztókat érintő kockázatok szempontjából értékelték. A Bizottság rendelkezésére álló tanulmányokon alapuló toxikológiai végpontok alkalmazásakor nem állapítottak meg kockázatot. |
| --- | --- |

(4)

A közösségi maximális szermaradvány-határértékeket és a Codex Alimentarius által javasolt határértékeket hasonló eljárásokat követve megállapítják és értékelik. A klórprofámra és a glifozátra vonatkozóan számos, a Codex által megállapított maximális szermaradvány-határérték létezik. Közösségi maximális szermaradvány-határértékek találhatók a klórprofámra a 76/895/EGK irányelvben (82/528/EGK tanácsi irányelv (14)), valamint a glifozátra a 86/362/EGK, 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvben (1998/82/EK tanácsi irányelv (15)). Ezeket vették figyelembe az érintett maximális szermaradvány-határértékeknek az ezen irányelv elfogadásával történő meghatározásakor. A Codexben szereplő azon maximális szermaradvány-határértékeket, amelyeket a közeljövőben visszavonásra ajánlanak, nem vették figyelembe. A Codexben szereplő maximális szermaradvány-határértékeken alapuló maximális szermaradvány-határértékeket a fogyasztókat érintő kockázatok szempontjából értékelték. A Bizottság rendelkezésére álló tanulmányokon alapuló toxikológiai végpontok alkalmazásakor nem állapítottak meg kockázatot.

| (5) | A Bizottság felülvizsgálati jelentései, amelyeket az érintett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében való feltüntetése érdekében készítettek, rögzítették azokra az anyagokra a megengedhető napi bevitelt (ADI) és szükség esetén az akut referenciadózist (ARfD). Az érintett hatóanyagokkal kezelt élelmiszeripari termékek fogyasztóinak kiszolgáltatottságát a közösségi eljárásokkal összhangban mérték fel. Figyelembe vették az Egészségügyi Világszervezet által kiadott iránymutatásokat (16) is, valamint a Növényügyi Tudományos Bizottságnak az alkalmazott módszertanra vonatkozó véleményét (17). Megállapítást nyert, hogy a javasolt maximális szermaradvány-határértékek nem lépik túl a megengedhető napi bevitelt (ADI) és az akut referenciadózist (ARfD). |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság felülvizsgálati jelentései, amelyeket az érintett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében való feltüntetése érdekében készítettek, rögzítették azokra az anyagokra a megengedhető napi bevitelt (ADI) és szükség esetén az akut referenciadózist (ARfD). Az érintett hatóanyagokkal kezelt élelmiszeripari termékek fogyasztóinak kiszolgáltatottságát a közösségi eljárásokkal összhangban mérték fel. Figyelembe vették az Egészségügyi Világszervezet által kiadott iránymutatásokat (16) is, valamint a Növényügyi Tudományos Bizottságnak az alkalmazott módszertanra vonatkozó véleményét (17). Megállapítást nyert, hogy a javasolt maximális szermaradvány-határértékek nem lépik túl a megengedhető napi bevitelt (ADI) és az akut referenciadózist (ARfD).

| (6) | A fogyasztóknak a növényvédő szerek nem megengedett használatából származó szermaradványoktól történő megfelelő megóvása érdekében, az adott termék/szermaradvány kombinációk tekintetében az analitikai meghatározás alsó határán kell meghatározni az ideiglenes maximális szermaradvány-határértékeket. |
| --- | --- |

(6)

A fogyasztóknak a növényvédő szerek nem megengedett használatából származó szermaradványoktól történő megfelelő megóvása érdekében, az adott termék/szermaradvány kombinációk tekintetében az analitikai meghatározás alsó határán kell meghatározni az ideiglenes maximális szermaradvány-határértékeket.

| (7) | Az ilyen ideiglenes maximális szermaradványok közösségi határértékeinek meghatározása nem zárja ki, hogy a tagállamok az érintett anyagokra vonatkozóan ideiglenes maximális szermaradvány-határértékeket állapítsanak meg a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával és annak VI. mellékletével összhangban. Megállapítást nyert, hogy egy négyéves időszak elegendő az érintett hatóanyag további használatának engedélyezésére. Az ideiglenes maximális szermaradvány-határérték akkor véglegessé válik. |
| --- | --- |

(7)

Az ilyen ideiglenes maximális szermaradványok közösségi határértékeinek meghatározása nem zárja ki, hogy a tagállamok az érintett anyagokra vonatkozóan ideiglenes maximális szermaradvány-határértékeket állapítsanak meg a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával és annak VI. mellékletével összhangban. Megállapítást nyert, hogy egy négyéves időszak elegendő az érintett hatóanyag további használatának engedélyezésére. Az ideiglenes maximális szermaradvány-határérték akkor véglegessé válik.

| (8) | Szükséges ezért a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvek mellékleteinek az ezen növényvédő szerek használatából származó valamennyi maximális szermaradvány-határértékkel történő kiegészítése vagy felcserélése azok tiltott használatának megfelelő felügyelete és ellenőrzése, valamint a fogyasztók védelme érdekében. Amennyiben a maximális szermaradvány-határértékeket már megállapították az említett irányelvek mellékleteiben, azokat helyénvaló módosítani. Amennyiben a maximális szermaradvány-határértékeket még nem állapították meg, helyénvaló azokat első alkalommal meghatározni. |
| --- | --- |

(8)

Szükséges ezért a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvek mellékleteinek az ezen növényvédő szerek használatából származó valamennyi maximális szermaradvány-határértékkel történő kiegészítése vagy felcserélése azok tiltott használatának megfelelő felügyelete és ellenőrzése, valamint a fogyasztók védelme érdekében. Amennyiben a maximális szermaradvány-határértékeket már megállapították az említett irányelvek mellékleteiben, azokat helyénvaló módosítani. Amennyiben a maximális szermaradvány-határértékeket még nem állapították meg, helyénvaló azokat első alkalommal meghatározni.

| (9) | A glifozát észterként vagy sóként használt. A glifozát-trimézium só esetében a trimetil-szulfónium-kation maradványanyaga toxikológiai szempontból jelentős. Ezért szükséges erre a kationra vonatkozóan is a maximális szermaradvány-határértékeket megállapítani. |
| --- | --- |

(9)

A glifozát észterként vagy sóként használt. A glifozát-trimézium só esetében a trimetil-szulfónium-kation maradványanyaga toxikológiai szempontból jelentős. Ezért szükséges erre a kationra vonatkozóan is a maximális szermaradvány-határértékeket megállapítani.

| (10) | Következésképen a 76/895/EGK irányelvnek a klórprofám maximális szermaradvány-határértékeit meghatározó rendelkezéseit el kell hagyni. |
| --- | --- |

(10)

Következésképen a 76/895/EGK irányelvnek a klórprofám maximális szermaradvány-határértékeit meghatározó rendelkezéseit el kell hagyni.

| (11) | A 76/895/EGK, 86/362/EGK, 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 76/895/EGK, 86/362/EGK, 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 76/895/EGK irányelv II. mellékletében a klórprofámra vonatkozó sort el kell hagyni.

2. cikk

A 86/362/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet A. része az ezen irányelv I. mellékletében meghatározottak szerint a következőkre vonatkozó sorokkal egészül ki: bromoxinil, klórprofám, dimeténamid-P, flazaszulfuron, flurtamon, ioxinil, mepanipirim, propoxikarbazon, piraklosztrobin, quinoxifen, trimetil-szulfónium-kation és zoxamid. |
| --- | --- |

1.

A II. melléklet A. része az ezen irányelv I. mellékletében meghatározottak szerint a következőkre vonatkozó sorokkal egészül ki: bromoxinil, klórprofám, dimeténamid-P, flazaszulfuron, flurtamon, ioxinil, mepanipirim, propoxikarbazon, piraklosztrobin, quinoxifen, trimetil-szulfónium-kation és zoxamid.

| 2. | A II. melléklet A. részében a glifozátra vonatkozó sor helyébe az ezen irányelv II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet A. részében a glifozátra vonatkozó sor helyébe az ezen irányelv II. mellékletének szövege lép.

3. cikk

A 86/363/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet A. része az ezen irányelv III. mellékletében meghatározottak szerint a következőkre vonatkozó sorokkal egészül ki: bromoxinil, klórprofám, ioxinil, piraklosztrobin, quinoxifen és trimetil-szulfónium-kation. |
| --- | --- |

1.

A II. melléklet A. része az ezen irányelv III. mellékletében meghatározottak szerint a következőkre vonatkozó sorokkal egészül ki: bromoxinil, klórprofám, ioxinil, piraklosztrobin, quinoxifen és trimetil-szulfónium-kation.

| 2. | A II. melléklet B. részében a glifozátra vonatkozó sor helyébe az ezen irányelv IV. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet B. részében a glifozátra vonatkozó sor helyébe az ezen irányelv IV. mellékletének szövege lép.

4. cikk

A 90/642/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A II. mellékletben az ezen irányelv V. mellékletében meghatározottak szerint a következőkre vonatkozó sorokkal egészül ki: bromoxinil, klórprofám, dimeténamid-P, flaza-szulfuron, flurtamon, ioxinil, mepanipirim, propoxikarbazon, piraklosztrobin, quinoxifen, trimetil-szulfónium-kation és zoxamid. |
| --- | --- |

1.

A II. mellékletben az ezen irányelv V. mellékletében meghatározottak szerint a következőkre vonatkozó sorokkal egészül ki: bromoxinil, klórprofám, dimeténamid-P, flaza-szulfuron, flurtamon, ioxinil, mepanipirim, propoxikarbazon, piraklosztrobin, quinoxifen, trimetil-szulfónium-kation és zoxamid.

| 2. | A II. mellékletben a glifozátra vonatkozó sor helyébe az ezen irányelv VI. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A II. mellékletben a glifozátra vonatkozó sor helyébe az ezen irányelv VI. mellékletének szövege lép.

5. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2006. április 21-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek az ezen irányelvnek való megfeleléshez. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal az ilyen rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelésre vonatkozó táblázatot.

A rendelkezéseket a tagállamok 2007. április 21-től alkalmazzák.

Amennyiben a tagállamok elfogadják a rendelkezéseket, azoknak az erre az irányelvre történő hivatkozást kell tartalmazniuk, vagy azokat a hivatalos kihirdetésük alkalmával az ezen irányelvre vonatkozó hivatkozásnak kell kísérnie. A tagállamok maguk határozzák meg a hivatkozás formáját.

(2)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen irányelv által érintett területek tekintetében elfogadott nemzeti jogszabályok főbb rendelkezéseiről.

6. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

7. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 340., 1976.12.9., 26. o. A legutóbb a 2003/118/EK bizottsági irányelvvel (HL L 327., 2003.12.16., 25. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 221., 1986.8.7., 37. o. A legutóbb a 2005/48/EK bizottsági irányelvvel (HL L 219., 2005.8.24., 29. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 221., 1986.8.7., 43. o. A legutóbb a 2005/48/EK irányelvvel módosított irányelv.

3

(4)  HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2005/48/EK irányelvvel módosított irányelv.

4

(5)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2005/34/EK irányelvvel (HL L 125., 2005.5.18., 5. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 304., 2001.11.21., 14. o.

6

(7)  HL L 70., 2004.3.9., 32. o.

7

(8)  HL L 120., 2004.4.24., 26. o.

8

(9)  HL L 247., 2003.9.30., 20. o. A 2004/64/EK irányelvvel (HL L 125., 2004.4.28., 42. o.) módosított irányelv.

9

(10)  HL L 325., 2003.12.12., 41. o.

10

(11)  HL L 77., 2004.3.13., 50. o.

11

(12)  HL L 120., 2004.4.24., 39. o. A 2004/97/EK irányelvvel (HL L 301., 2004.9.28., 53. o.) módosított irányelv.

12

(13)  HL L 125., 2004.4.28., 38. o.

13

(14)  HL L 234., 1982.8.9., 1. o.

14

(15)  HL L 290., 1998.10.29., 25. o.

15

(16)  A peszticid-szermaradványok napi bevitelének kiszámítására vonatkozó iránymutatások (felülvizsgált), amely a GEMS/Élelmiszer-program által készült együttműködésben a peszticid-szermaradványokkal foglalkozó Élelmiszerkönyv-bizottsággal, és amelyet az Egészségügyi Világszervezet adott ki 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).

16

(17)  A Növényügyi Tudományos Bizottság véleménye a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek módosításával kapcsolatos kérdésekről (A Növényügyi Tudományos Bizottság 1998. július 14-i véleménye) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

17

---

I. MELLÉKLET

| Peszticid-szermaradványok | Maximális értékek mg/kg-ban (ppm) |
| --- | --- |
| Bromoxinil, ideértve annak bromoxinilként kifejezett észtereit | 0,10 (2) Kukorica
  0,05 (1)
   (2) Egyéb gabonafélék |
| Klórprofám (klórprofámként kifejezett klórprofám és 3-klóranilin) | 0,02 (1)
   (2)

  GABONAFÉLÉK |
| Dimeténamid-P, ideértve a komponens izomerek egyéb keverékeit (izomerek összege) | 0,01 (1)
   (2)

  GABONAFÉLÉK |
| Flazaszulfuron | 0,02 (1)
   (2)

  GABONAFÉLÉK |
| Flutarmon | 0,02 (1)
   (2)

  GABONAFÉLÉK |
| Ioxinil, ideértve annak ionixilként kifejezett észtereit | 0,05 (1)
   (2)

  GABONAFÉLÉK |
| Mepanipirim és annak metabolitja (mepanipirimként kifejezett 2-anilin-4-(2-hidroxipropil)-6-metilpirimidin) | 0,01 (1)
   (2)

  GABONAFÉLÉK |
| Propoxikarbazon, annak sói és propoxikarbazonként számított 2-hidroxipropoxi-propoxikarbazon | 0,02 (1)
   (2)

  GABONAFÉLÉK |
| Piraklosztrobin | 0,1 (2) Búza
  0,3 (2) Árpa
  0,1 (2) Rozs
  0,3 (2) Zab
  0,1 (2) Tritikálé
  0,02 (1)
   (2) Egyéb gabonafélék |
| Quinoxifen | 0,02 (1)
   (2) Búza
  0,2 (2) Árpa
  0,02 (1)
   (2) Rozs
  0,2 (2) Zab
  0,02 (1)
   (2) Tritikálé
  0,02 (1)
   (2) Egyéb gabonafélék |
| A glifozát felhasználásából származó trimetil-szulfónium-kation | 5 (2) Búza
  10 (2) Árpa
  5 (2) Rozs
  10 (2) Zab
  5 (2) Tritikálé
  0,05 (1)
   (2) Egyéb gabonafélék |
| Zoxamid | 0,02 (1)
   (2)

  GABONAFÉLÉK |

Peszticid-szermaradványok

Maximális értékek mg/kg-ban (ppm)

Bromoxinil, ideértve annak bromoxinilként kifejezett észtereit

0,10 (2) Kukorica

0,05 (1)
   (2) Egyéb gabonafélék

Klórprofám (klórprofámként kifejezett klórprofám és 3-klóranilin)

0,02 (1)
   (2)

GABONAFÉLÉK

Dimeténamid-P, ideértve a komponens izomerek egyéb keverékeit (izomerek összege)

0,01 (1)
   (2)

GABONAFÉLÉK

Flazaszulfuron

0,02 (1)
   (2)

GABONAFÉLÉK

Flutarmon

0,02 (1)
   (2)

GABONAFÉLÉK

Ioxinil, ideértve annak ionixilként kifejezett észtereit

0,05 (1)
   (2)

GABONAFÉLÉK

Mepanipirim és annak metabolitja (mepanipirimként kifejezett 2-anilin-4-(2-hidroxipropil)-6-metilpirimidin)

0,01 (1)
   (2)

GABONAFÉLÉK

Propoxikarbazon, annak sói és propoxikarbazonként számított 2-hidroxipropoxi-propoxikarbazon

0,02 (1)
   (2)

GABONAFÉLÉK

Piraklosztrobin

0,1 (2) Búza

0,3 (2) Árpa

0,1 (2) Rozs

0,3 (2) Zab

0,1 (2) Tritikálé

0,02 (1)
   (2) Egyéb gabonafélék

Quinoxifen

0,02 (1)
   (2) Búza

0,2 (2) Árpa

0,02 (1)
   (2) Rozs

0,2 (2) Zab

0,02 (1)
   (2) Tritikálé

0,02 (1)
   (2) Egyéb gabonafélék

A glifozát felhasználásából származó trimetil-szulfónium-kation

5 (2) Búza

10 (2) Árpa

5 (2) Rozs

10 (2) Zab

5 (2) Tritikálé

0,05 (1)
   (2) Egyéb gabonafélék

Zoxamid

0,02 (1)
   (2)

GABONAFÉLÉK

---

(1)  Az analitikai meghatározás alsó határát jelöli

(2)  A 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az ideiglenes legmagasabb szermaradvány-határértéket jelöli, feltéve hogy nem módosítják, ez az érték 2009. november 10-től véglegessé válik

---

II. MELLÉKLET

| Peszticid-szermaradványok | Maximális értékek mg/kg-ban (ppm) |
| --- | --- |
| Glifozát | 10 (2) Búza
  20 (2) Árpa
  1 (2) Kukorica
  10 (2) Rozs
  20 (2) Zabfélék
  20 (2) Cirok
  10 (2) Tritikálé
  0,1 (1)
   (2) Egyéb gabonafélék |

Peszticid-szermaradványok

Maximális értékek mg/kg-ban (ppm)

Glifozát

10 (2) Búza

20 (2) Árpa

1 (2) Kukorica

10 (2) Rozs

20 (2) Zabfélék

20 (2) Cirok

10 (2) Tritikálé

0,1 (1)
   (2) Egyéb gabonafélék

---

(1)  Az analitikai meghatározás alsó határát jelöli.

(2)  A 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az ideiglenes legmagasabb szermaradvány-értéket jelöli, feltéve hogy azt nem módosítják: ez az érték 2009. november 10-től véglegessé válik.

---

III. MELLÉKLET

| Maximális értékek mg/kg-ban (ppm) |
| --- |
| Peszticid-szermaradványok | az I. melléklet ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 vámtarifaszámai alatt fesorolt hús, ideértve a zsírt, húskészítményeket, vágási mellékterméket és belsőséget, valamint az állati eredetű zsírt | az I. melléklet 0401, 0402, 0405 00 és 0406 vámtarifaszámai alatt felsorolt tej és tejtermékek | az I. melléklet 0407 00 és 0408 vámtarifaszámai alatt felsorolt friss tojás héj nélkül, madártojások és tojássárgája |
| Bromoxinil, ideértve annak bromoxinilként kifejezett észtereit | hús 0,05 (2); vágási melléktermék és belsőség 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| Klórprofám és 4’-hidroxiklórprofám-O-szulfonsav (4-HSA), klórprofámként kifejezve; | hús 0,05 (1)
   (2); máj 0,05 (1)
   (2); vese 0,2 (2) | 0,2 (2) | — |
| Ioxinil, ideértve annak ionixilként kifejezett észtereit | hús 0,05 (2); vágási melléktermék és belsőség 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| Piraklosztrobin | 0,05 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) |
| Quinoxifen | 0,2 (2) | 0,05 (2) | 0,02 (1)
   (2) |
| A glifozát felhasználásából származó trimetil-szulfónium kation | 0,2 (2) marhavese
  0,5 (2) marhamáj
  0,2 (2) marhahús
  0,1 (2) baromfivese
  0,05 (1)
   (2) egyéb | 0,1 (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Maximális értékek mg/kg-ban (ppm)

Peszticid-szermaradványok

az I. melléklet ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 vámtarifaszámai alatt fesorolt hús, ideértve a zsírt, húskészítményeket, vágási mellékterméket és belsőséget, valamint az állati eredetű zsírt

az I. melléklet 0401, 0402, 0405 00 és 0406 vámtarifaszámai alatt felsorolt tej és tejtermékek

az I. melléklet 0407 00 és 0408 vámtarifaszámai alatt felsorolt friss tojás héj nélkül, madártojások és tojássárgája

Bromoxinil, ideértve annak bromoxinilként kifejezett észtereit

hús 0,05 (2); vágási melléktermék és belsőség 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

Klórprofám és 4’-hidroxiklórprofám-O-szulfonsav (4-HSA), klórprofámként kifejezve;

hús 0,05 (1)
   (2); máj 0,05 (1)
   (2); vese 0,2 (2)

0,2 (2)

—

Ioxinil, ideértve annak ionixilként kifejezett észtereit

hús 0,05 (2); vágási melléktermék és belsőség 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

Piraklosztrobin

0,05 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

Quinoxifen

0,2 (2)

0,05 (2)

0,02 (1)
   (2)

A glifozát felhasználásából származó trimetil-szulfónium kation

0,2 (2) marhavese

0,5 (2) marhamáj

0,2 (2) marhahús

0,1 (2) baromfivese

0,05 (1)
   (2) egyéb

0,1 (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Az analitikai meghatározás alsó határát jelöli.

(2)  A 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az ideiglenes legmagasabb szermaradvány-határértéket jelöli, feltéve hogy nem módosítják, ez az érték 2009. november 10-től véglegessé válik.

---

IV. MELLÉKLET

| Maximális értékek mg/kg-ban (ppm) |
| --- |
| Peszticid-szermaradvány | az I. melléklet ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 vámtarifaszámai alatt fesorolt hús, ideértve a zsírt, húskészítményeket, vágási mellékterméket és belsőséget, valamint az állati eredetű zsírt | az I. melléklet 0401, 0402, 0405 00 és 0406 vámtarifaszámai alatt felsorolt tej és tejtermékek | az I. melléklet 0407 00 és 0408 vámtarifaszámai alatt felsorolt friss tojás héj nélkül, madártojások és tojássárgája |
| Glifozát | 2 (2) marhavese
  0,2 (2) marhavese
  0,5 (2) sertésvese
  0,1 (2) baromfivese
  0,05 (1)
   (2) egyéb | 0,01 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Maximális értékek mg/kg-ban (ppm)

Peszticid-szermaradvány

az I. melléklet ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 vámtarifaszámai alatt fesorolt hús, ideértve a zsírt, húskészítményeket, vágási mellékterméket és belsőséget, valamint az állati eredetű zsírt

az I. melléklet 0401, 0402, 0405 00 és 0406 vámtarifaszámai alatt felsorolt tej és tejtermékek

az I. melléklet 0407 00 és 0408 vámtarifaszámai alatt felsorolt friss tojás héj nélkül, madártojások és tojássárgája

Glifozát

2 (2) marhavese

0,2 (2) marhavese

0,5 (2) sertésvese

0,1 (2) baromfivese

0,05 (1)
   (2) egyéb

0,01 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Az analitikai meghatározás alsó határát jelöli.

(2)  A 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az ideiglenes legmagasabb szermaradvány-értéket jelöli, feltéve hogy azt nem módosítják: ez az érték 2009. november 10-től véglegessé válik.

---

V. MELLÉKLET

| Azoknak az egyéni termékeknek a csoportjai és példái, amelyekre a maximális szermaradvány-határértékek alkalmazandók | Bromoxinil, ideértve annak bromoxinilként kifejezett észtereit | Klórprofám (klórprofámként kifejezett klórprofám és 3-klóranilin) (2) | Dimeténamid-P, ideértve a komponens izomerek egyéb keverékeit (izomerek összege) | Flazaszulfuron | Flurtamon | Ioxinil, ideértve annak ionixilként kifejezett észtereit | Mepanipirim és annak metabolitja (mepanipirimként kifejezett 2-anilin-4-(2-hidroxipropil)-6-metilpirimidin | Propoxikarbazon, annak sói és propoxikarbazonként számított 2-hidroxipropoxi-propoxikarbazon | Piraklosztrobin | Quinoxifen | A glifozát felhasználásából származó trimetil-szulfónium kation | Zoxamid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Friss, szárított vagy nyers, fagyasztva tartósított, hozzáadott cukrot nem tartalmazó gyümölcsök; diófélék |

Azoknak az egyéni termékeknek a csoportjai és példái, amelyekre a maximális szermaradvány-határértékek alkalmazandók

Bromoxinil, ideértve annak bromoxinilként kifejezett észtereit

Klórprofám (klórprofámként kifejezett klórprofám és 3-klóranilin) (2)

Dimeténamid-P, ideértve a komponens izomerek egyéb keverékeit (izomerek összege)

Flazaszulfuron

Flurtamon

Ioxinil, ideértve annak ionixilként kifejezett észtereit

Mepanipirim és annak metabolitja (mepanipirimként kifejezett 2-anilin-4-(2-hidroxipropil)-6-metilpirimidin

Propoxikarbazon, annak sói és propoxikarbazonként számított 2-hidroxipropoxi-propoxikarbazon

Piraklosztrobin

Quinoxifen

A glifozát felhasználásából származó trimetil-szulfónium kation

Zoxamid

1.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| i) | CITRUSFÉLÉK |
| --- | --- |

i)

CITRUSFÉLÉK

0,02 (3)

0,01 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Grépfrút

Citrom

Zöld citrom

Mandarin (beleértve a klementint és más hibrideket)

0,05 (1)
   (3)

Narancs

0,5 (3)

Pomelo

Egyéb citrusfélék

0,05 (1)
   (3)

| ii) | HÉJASGYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) |
| --- | --- |

ii)

HÉJASGYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mandula

Paradió

Kesudió

Gesztenye

Kókuszdió

Mogyoró

Makadámdió

Pekándió

Fenyőmag

Pisztácia

1 (3)

Dió

Egyéb héjasgyümölcsűek

0,02 (1)
   (3)

| iii) | ALMATERMÉSŰEK |
| --- | --- |

iii)

ALMATERMÉSŰEK

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Alma

Körte

Birs

Egyéb almatermésűek

| iv) | CSONTHÉJASOK |
| --- | --- |

iv)

CSONTHÉJASOK

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Kajszibarack

Cseresznye

0,2 (3)

0,3 (3)

Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

Szilva

Egyéb csonthéjasok

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| v) | BOGYÓSGYÜMÜLCSŰEK |
| --- | --- |

v)

BOGYÓSGYÜMÜLCSŰEK

0,05 (1)
   (3)

| a) | Szőlő (bor, csemege) |
| --- | --- |

a)

Szőlő (bor, csemege)

0,02 (3)

3 (3)

1 (3)

5 (3)

Csemegeszőlő

0,02 (1)
   (3)

Borszőlő

2 (3)

| b) | Szamóca (nem vadon termő) |
| --- | --- |

b)

Szamóca (nem vadon termő)

0,01 (1)
   (3)

2 (3)

0,5 (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

| c) | Vesszőn termő gyümölcsök (nem vadon termő) |
| --- | --- |

c)

Vesszőn termő gyümölcsök (nem vadon termő)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Szeder, földi

Szeder, hamvas

Szedermálna

Málna

Egyéb vesszőn termő gyümölcsök

| d) | Egyéb bogyós gyümölcsűek (nem vadon termő) |
| --- | --- |

d)

Egyéb bogyós gyümölcsűek (nem vadon termő)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

Áfonya, fekete

Áfonya, nagybogyós

Ribiszke (piros, fekete és fehér)

Köszméte

Egyéb nem vadon termő bogyós gyümölcsök

| e) | Vadon termő bogyós és egyéb vadon termő gyümölcsök |
| --- | --- |

e)

Vadon termő bogyós és egyéb vadon termő gyümölcsök

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| vi) | DÉLIGYÜMÖLCSÖK |
| --- | --- |

vi)

DÉLIGYÜMÖLCSÖK

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avokadó

Banán

Datolya

Füge

Kivi

Kamkvat

Licsi

Mangó

0,05 (3)

Olívabogyó

0,02 (3)

Olívabogyó (étkezési célú fogyasztásra)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Olívabogyó (olajextrakció)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 (3)

—

Passiógyümölcs

Ananász

Papaya

0,05 (3)

Egyéb déligyümölcsök

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 2. | Zöldségfélék, friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított |
| --- | --- |

2.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| i) | GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGFÉLÉK |
| --- | --- |

i)

GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGFÉLÉK

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Cékla

Sárgarépa

0,2 (3)

Zellergumó

Torma

Csicsóka

Pasztinák

0,2 (3)

Petrezselyemgyökér

Retek

Bakszakáll

Édesburgonya

Karórépa

Tarlórépa

Jamgyökér

Egyéb gyökér- és gumós zöldségfélék

0,05 (1)
   (3)

| ii) | HAGYMAFÉLÉK |
| --- | --- |

ii)

HAGYMAFÉLÉK

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Fokhagyma

0,2 (3)

Vöröshagyma

0,2 (3)

0,2 (3)

Mogyoróhagyma

0,2 (3)

Újhagyma

Egyéb hagymafélék

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iii) | TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK |
| --- | --- |

iii)

TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| a) | Burgonyafélék (solanacea) |
| --- | --- |

a)

Burgonyafélék (solanacea)

0,02 (1)
   (3)

Paradicsom

1 (3)

0,5 (3)

Paprika

Padlizsán

Egyéb solanacea

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| b) | Kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

Kabakosok – ehető héjúak

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Uborka

Apró uborka

Cukkini

Egyéb ehető héjú kabakosok

| c) | Kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

0,02 (1)
   (3)

Sárgadinnye

Tökfélék

Görögdinnye

Egyéb nem ehető héjú kabakosok

| d) | Csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

Csemegekukorica

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iv) | KÁPOSZTAFÉLÉK |
| --- | --- |

iv)

KÁPOSZTAFÉLÉK

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Virágzatukért termeszett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

Virágzatukért termeszett káposztafélék

Brokkoli

Karfiol

Egyéb, virágzatukért termesztett káposztafélék

| b) | Fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

Fejképző káposztafélék

Kelbimbó

Fejeskáposzta

Egyéb fejeskáposztafélék (kelkáposzta)

| c) | Leveles káposztafélék |
| --- | --- |

c)

Leveles káposztafélék

Kínai kel

Leveles kel

Egyéb leveles káposztafélék

| d) | Karalábé |
| --- | --- |

d)

Karalábé

| v) | LEVÉLZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK |
| --- | --- |

v)

LEVÉLZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Salátafélék |
| --- | --- |

a)

Salátafélék

2 (3)

Zsázsa

Galambbegysaláta

Fejessaláta

Endívia

Egyéb salátafélék

| b) | Spenótfélék |
| --- | --- |

b)

Spenótfélék

0,02 (1)
   (3)

Spenót

Mángold

Egyéb spenótfélék

| c) | Vízitorma |
| --- | --- |

c)

Vízitorma

0,02 (1)
   (3)

| d) | (Saláta) cikória |
| --- | --- |

d)

(Saláta) cikória

0,02 (1)
   (3)

| e) | Fűszernövények |
| --- | --- |

e)

Fűszernövények

0,02 (1)
   (3)

Turbolya

Metélőhagyma

Petrezselyemlevél

Zellerlevél

Egyéb fűszernövények

| vi) | HÜVELYES ZÖLDSÉGFÉLÉK (friss) |
| --- | --- |

vi)

HÜVELYES ZÖLDSÉGFÉLÉK (friss)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Zöldbab (hüvellyel)

Zöldbab (fejtett)

Zöldborsó (hüvellyel)

Zöldborsó (fejtett)

Egyéb friss hüvelyes zöldségek

| vii) | SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK (friss) |
| --- | --- |

vii)

SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK (friss)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Spárga

Kardona

Zeller

Édeskömény

Articsóka

Póréhagyma

Rebarbara

Egyéb, szárukért termesztett zöldségfélék

| viii) | ÉTKEZÉSI GOMBÁK |
| --- | --- |

viii)

ÉTKEZÉSI GOMBÁK

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Termesztett gomba |
| --- | --- |

a)

Termesztett gomba

0,05 (1)
   (3)

| b) | Vadon termő gomba |
| --- | --- |

b)

Vadon termő gomba

20 (3)

| 3. | Száraz hüvelyesek |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bab

Lencse

Borsó

Egyéb száraz hüvelyesek

| 4. | Olajosmagvúak |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Lenmag

Földimogyoró

Mákszem

Szezámmag

Napraforgómag

Repcemag

Szójabab

10 (3)

Mustármag

Gyapotmag

Egyéb olajosmagvúak

0,05 (1)
   (3)

| 5. | Burgonya |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)
   (3)

10 (2)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Újburgonya

Burgonya (áru)

| 6. | Tea (levél és szár, szárítva, erjesztve vagy más módon, a Camellia sinensis leveléből) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Komló (szárított), beleértve a komlópelletet és a nem koncentrált port |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,5 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

---

(1)  Az analitikai meghatározás alsó határát jelöli.

(2)  Szermaradvány-meghatározás a burgonyában kizárólag klórprofám.

(3)  A 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az ideiglenes legmagasabb szermaradvány-határértéket jelöli, feltéve hogy nem módosítják, ez az érték 2009. november 10-től véglegessé válik.

---

VI. MELLÉKLET

Peszticidszer-maradványok és maximális értékek mg/kg-ban (ppm)

| Azoknak az egyéni termékeknek a csoportjai és példái, amelyekre a maximális szermaradvány-értékek alkalmazandók | Glifozát |
| --- | --- |
| 1.   Gyümölcs, friss, szárított vagy nyers, fagyasztva tartósított, hozzáadott cukrot nem tartalmazó, diófélék |
| i. | CITRUSFÉLÉK |

Azoknak az egyéni termékeknek a csoportjai és példái, amelyekre a maximális szermaradvány-értékek alkalmazandók

Glifozát

Gyümölcs, friss, szárított vagy nyers, fagyasztva tartósított, hozzáadott cukrot nem tartalmazó, diófélék

i.

CITRUSFÉLÉK

Grépfrút

0,1 (2)

Citrom

0,1 (2)

Zöld citrom

Mandarin (beleértve a klementint és más hibrideket)

0,1 (2)

Narancs

0,5 (2)

Pomelo

Egyéb citrusféle

0,1 (1)
   (2)

| ii. | HÉJASGYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) |
| --- | --- |

ii.

HÉJASGYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül)

0,1 (1)
   (2)

Mandula

Paradió

Kesudió

Gesztenye

Kókuszdió

Mogyoró

Makadámdió

Pekándió

Fenyőmag

Pisztácia

Dió

Egyéb héjas gyümölcsűek

| iii. | ALMATERMÉSŰEK |
| --- | --- |

iii.

ALMATERMÉSŰEK

0,1 (1)
   (2)

Alma

Körte

Birs

Egyéb almatermésűek

| iv. | CSONTHÉJASOK |
| --- | --- |

iv.

CSONTHÉJASOK

0,1 (1)
   (2)

Kajszibarack

Cseresznye

Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

Szilva

Egyéb csonthéjasok

| v. | v. BOGYÓS GYÜMÜLCSŰEK |
| --- | --- |

v.

v. BOGYÓS GYÜMÜLCSŰEK

| a) | Szőlő (bor, csemege) |
| --- | --- |

a)

Szőlő (bor, csemege)

0,5 (2)

Csemege szőlő

Borszőlő

| b) | Szamóca (nem vadon termő) |
| --- | --- |

b)

Szamóca (nem vadon termő)

0,1 (1)
   (2)

| c) | Vesszőn termő gyümölcsök (nem vadon termő) |
| --- | --- |

c)

Vesszőn termő gyümölcsök (nem vadon termő)

0,1 (1)
   (2)

Szeder, földi

Szeder, hamvas

Szedermálna

Málna

Egyéb vesszőn termő gyümölcsök

| d) | Egyéb bogyós gyümölcsűek (nem vadon termő) |
| --- | --- |

d)

Egyéb bogyós gyümölcsűek (nem vadon termő)

0,1 (1)
   (2)

Áfonya, fekete

Áfonya, nagybogyós

Ribiszke (piros, fekete és fehér)

Köszméte

Egyéb nem vadon termő bogyós gyümölcsök

| e) | Vadon termő bogyós és egyéb vadon termő gyümölcsök |
| --- | --- |

e)

Vadon termő bogyós és egyéb vadon termő gyümölcsök

0,1 (1)
   (2)

| vi. | DÉLIGYÜMÖLCSÖK |
| --- | --- |

vi.

DÉLIGYÜMÖLCSÖK

Avokadó

Banán

Datolya

Füge

Kivi

Kamkvat

Licsi

Mangó

Olívabogyó

Olívabogyó (étkezési célú fogyasztásra)

Olívabogyó (olajextrakció)

1 (2)

Golgotavirág termése

Ananász

Papaya

Egyéb déligyümölcsök

0,05 (1)
   (2)

Zöldségfélék, friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított

| i. | GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGFÉLÉK |
| --- | --- |

i.

GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGFÉLÉK

0,1 (1)
   (2)

Cékla

Sárgarépa

Zellergumó

Torma

Csicsóka

Pasztinák

Petrezselyemgyökér

Retek

Bakszakáll

Édesburgonya

Karórépa

Tarlórépa

Jamgyökér

Egyéb gyökér- és gumós zöldségfélék

| ii. | HAGYMAFÉLÉK |
| --- | --- |

ii.

HAGYMAFÉLÉK

0,1 (1)
   (2)

Fokhagyma

Vöröshagyma

Mogyoróhagyma

Újhagyma

Egyéb hagymafélék

| iii. | TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK |
| --- | --- |

iii.

TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK

0,1 (1)
   (2)

| a) | Burgonyafélék (solanacea) |
| --- | --- |

a)

Burgonyafélék (solanacea)

Paradicsom

Paprika

Padlizsán

Egyéb solanacea

| b) | Kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

Kabakosok – ehető héjúak

Uborka

Apró uborka

Cukkini

Egyéb ehető héjú kabakosok

| c) | Kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

Sárgadinnye

Tökfélék

Görögdinnye

Egyéb nem ehető héjú kabakosok

| d) | Csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

Csemegekukorica

| iv. | KÁPOSZTAFÉLÉK |
| --- | --- |

iv.

KÁPOSZTAFÉLÉK

0,1 (1)
   (2)

| a) | Virágzatukért termeszett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

Virágzatukért termeszett káposztafélék

Brokkoli

Karfiol

Egyéb, virágzatukért termesztett káposztafélék

| b) | Fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

Fejképző káposztafélék

Kelbimbó

Fejeskáposzta

Egyéb fejképző káposztafélék (kelkáposzta)

| c) | Leveles káposztafélék |
| --- | --- |

c)

Leveles káposztafélék

Kínai kel

Leveles kel

Egyéb leveles káposztafélék

| d) | Karalábé |
| --- | --- |

d)

Karalábé

| v. | LEVÉLZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK |
| --- | --- |

v.

LEVÉLZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK

0,1 (1)
   (2)

| a) | Salátafélék |
| --- | --- |

a)

Salátafélék

Zsázsa

Galambbegysaláta

Fejessaláta

Endívia

Egyéb salátafélék

| b) | Spenótfélék |
| --- | --- |

b)

Spenótfélék

Spenót

Mángold

Egyéb spenótfélék

| c) | Vízitorma |
| --- | --- |

c)

Vízitorma

| d) | (Saláta) cikória |
| --- | --- |

d)

(Saláta) cikória

| e) | Fűszernövények |
| --- | --- |

e)

Fűszernövények

Turbolya

Metélőhagyma

Petrezselyemlevél

Zellerlevél

Egyéb fűszernövények

| vi. | HÜVELYES ZÖLDSÉGFÉLÉK (friss) |
| --- | --- |

vi.

HÜVELYES ZÖLDSÉGFÉLÉK (friss)

0,1 (1)
   (2)

Zöldbab (hüvellyel)

Zöldbab (fejtett)

Zöldborsó (hüvellyel)

Zöldborsó (fejtett)

Egyéb friss hüvelyes zöldségek

| vii. | SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK (friss) |
| --- | --- |

vii.

SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK (friss)

0,1 (1)
   (2)

Spárga

Kardona

Zeller

Édeskömény

Articsóka

Póréhagyma

Rebarbara

Egyéb, szárukért termesztett zöldségfélék

| viii. | ÉTKEZÉSI GOMBÁK |
| --- | --- |

viii.

ÉTKEZÉSI GOMBÁK

| a) | Termesztett gomba |
| --- | --- |

a)

Termesztett gomba

0,1 (1)
   (2)

| b) | Vadon termő gomba |
| --- | --- |

b)

Vadon termő gomba

50 (2)

Száraz hüvelyesek

Bab

2 (2)

Lencse

Borsó

10 (2)

Egyéb száraz hüvelyesek

0,1 (1)
   (2)

Olajosmagvúak

Lenmag

10 (2)

Földimogyoró

Mákszem

Szezámmag

Napraforgómag

20 (2)

Repcemag

10 (2)

Szójabab

20 (2)

Mustármag

10 (2)

Gyapotmag

10 (2)

Egyéb olajosmagvúak

0,1 (1)
   (2)

| 5. | Burgonya |
| --- | --- |

5.

0,5 (2)

Újburgonya

Burgonya (áru)

| 6. | Tea (levél és szár, szárítva, erjesztve vagy más módon, a Camellia sinensis leveléből) |
| --- | --- |

6.

2 (2)

| 7. | Komló (szárított), beleértve a komlópelletet és a nem koncentrált port |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)
   (2)

---

(1)  Az analitikai meghatározás alsó határát jelöli.

(2)  A 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az ideiglenes legmagasabb szermaradvány-értéket jelöli, feltéve hogy azt nem módosítják, ez az érték 2009. november 10-től véglegessé válik.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/54

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2005. május 18.)

a jogszerű online zeneszolgáltatás érdekében a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/737/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikkére,

mivel:

| (1) | 2004 áprilisában a Bizottság közleményt fogadott el a szerzői és szomszédos jogok belső piaci kezeléséről. |
| --- | --- |

(1)

2004 áprilisában a Bizottság közleményt fogadott el a szerzői és szomszédos jogok belső piaci kezeléséről.

| (2) | Az Európai Parlament 2004. január 15-i jelentésében (1) megállapította, hogy a jogosultaknak szerzői és szomszédos jogi védelmet kell élvezniük ezen jogok érvényességének teljes időtartama alatt, ha az ilyen jogot megállapították, függetlenül a nemzeti határoktól vagy használati módoktól. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Parlament 2004. január 15-i jelentésében (1) megállapította, hogy a jogosultaknak szerzői és szomszédos jogi védelmet kell élvezniük ezen jogok érvényességének teljes időtartama alatt, ha az ilyen jogot megállapították, függetlenül a nemzeti határoktól vagy használati módoktól.

| (3) | Az Európai Parlament hangsúlyozta továbbá, hogy a Közösség bármely intézkedésének a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezelése tekintetében a művészek, beleértve az írók és zenészek bizalmát meg kell erősítenie abban, hogy alkotásuk páneurópai felhasználását anyagilag elismerik (2). |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Parlament hangsúlyozta továbbá, hogy a Közösség bármely intézkedésének a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezelése tekintetében a művészek, beleértve az írók és zenészek bizalmát meg kell erősítenie abban, hogy alkotásuk páneurópai felhasználását anyagilag elismerik (2).

| (4) | Az új technológiák a kereskedelmi felhasználók új generációjának fellépéséhez vezettek, akik a zenei alkotásokat és más teljesítményeket online alkalmazzák. A jogszerű online zenei szolgáltatásokról szóló rendelkezéshez a szerzői és szomszédos jogok kezelése szükséges. |
| --- | --- |

(4)

Az új technológiák a kereskedelmi felhasználók új generációjának fellépéséhez vezettek, akik a zenei alkotásokat és más teljesítményeket online alkalmazzák. A jogszerű online zenei szolgáltatásokról szóló rendelkezéshez a szerzői és szomszédos jogok kezelése szükséges.

| (5) | Az említett jogok egyik kategóriájához tartozik a többszörözés kizárólagos joga, amely valamennyi, a zenei alkotás online terjesztése során készített többszörözésre vonatkozik. A jogok másik kategóriáihoz tartozik a zenei alkotások nyilvánossághoz való közvetítésének joga, a más teljesítmény nyilvánossághoz való közvetítéséért járó méltányos díjazás, valamint a zenei alkotás vagy más teljesítmény hozzáférhetővé tételének kizárólagos joga. |
| --- | --- |

(5)

Az említett jogok egyik kategóriájához tartozik a többszörözés kizárólagos joga, amely valamennyi, a zenei alkotás online terjesztése során készített többszörözésre vonatkozik. A jogok másik kategóriáihoz tartozik a zenei alkotások nyilvánossághoz való közvetítésének joga, a más teljesítmény nyilvánossághoz való közvetítéséért járó méltányos díjazás, valamint a zenei alkotás vagy más teljesítmény hozzáférhetővé tételének kizárólagos joga.

| (6) | Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint a bérleti jogról és a kölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos egyes jogokról szóló, 1992. november 19-i 92/100/EGK tanácsi irányelv (4) értelmében a zenei alkotások online felhasználásához engedély szükséges mindegyik joghoz. Ezeket a jogokat közös jogkezelők kezelhetik, akik a jogosultak számára meghatalmazottként bizonyos kezelési szolgáltatásokat biztosítanak, illetve a jogokat maguk az egyéni jogosultak is kezelhetik. |
| --- | --- |

(6)

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint a bérleti jogról és a kölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos egyes jogokról szóló, 1992. november 19-i 92/100/EGK tanácsi irányelv (4) értelmében a zenei alkotások online felhasználásához engedély szükséges mindegyik joghoz. Ezeket a jogokat közös jogkezelők kezelhetik, akik a jogosultak számára meghatalmazottként bizonyos kezelési szolgáltatásokat biztosítanak, illetve a jogokat maguk az egyéni jogosultak is kezelhetik.

| (7) | Az online jogok engedélyezése gyakran területileg korlátozott, így a kereskedelmi felhasználók minden tagállamban tárgyalásokat folytatnak a közös jogkezelőkkel az online felhasználáshoz tartozó minden egyes jogot illetően. |
| --- | --- |

(7)

Az online jogok engedélyezése gyakran területileg korlátozott, így a kereskedelmi felhasználók minden tagállamban tárgyalásokat folytatnak a közös jogkezelőkkel az online felhasználáshoz tartozó minden egyes jogot illetően.

| (8) | A zenei alkotások online felhasználásának korában azonban a kereskedelmi felhasználóknak engedélyezési szakpolitikára van szükségük, amely megfelel a mindenütt jelen lévő online környezet jellegzetességeinek, és amely több területre érvényes. Ezért helyénvaló több területre érvényes engedélyezést biztosítani a kereskedelmi felhasználók tevékenységükkel kapcsolatos nagyobb jogbiztonságának erősítése és a jogszerű online szolgáltatások kialakításának elősegítése érdekében, ami pedig a jogosultak bevételét növeli. |
| --- | --- |

(8)

A zenei alkotások online felhasználásának korában azonban a kereskedelmi felhasználóknak engedélyezési szakpolitikára van szükségük, amely megfelel a mindenütt jelen lévő online környezet jellegzetességeinek, és amely több területre érvényes. Ezért helyénvaló több területre érvényes engedélyezést biztosítani a kereskedelmi felhasználók tevékenységükkel kapcsolatos nagyobb jogbiztonságának erősítése és a jogszerű online szolgáltatások kialakításának elősegítése érdekében, ami pedig a jogosultak bevételét növeli.

| (9) | A közös, határokon átnyúló jogkezelési szolgáltatás nyújtásának szabadsága azt is jelenti, hogy a jogosultak szabadon választhatják meg közös jogkezelőjüket a Közösségen belüli jogszerű online zenei szolgáltatások működtetéséhez szükséges jogok kezelésére. Ehhez a joghoz tartozik a lehetőség, hogy az online jogok egésze vagy egy része rábízható vagy átruházható egy másik közös jogkezelőre, függetlenül attól, hogy mi a közös jogkezelő vagy a jogosult lakóhelye szerinti tagállam vagy milyen állampolgárságú. |
| --- | --- |

(9)

A közös, határokon átnyúló jogkezelési szolgáltatás nyújtásának szabadsága azt is jelenti, hogy a jogosultak szabadon választhatják meg közös jogkezelőjüket a Közösségen belüli jogszerű online zenei szolgáltatások működtetéséhez szükséges jogok kezelésére. Ehhez a joghoz tartozik a lehetőség, hogy az online jogok egésze vagy egy része rábízható vagy átruházható egy másik közös jogkezelőre, függetlenül attól, hogy mi a közös jogkezelő vagy a jogosult lakóhelye szerinti tagállam vagy milyen állampolgárságú.

| (10) | A jogok határokon átnyúló kezeléséhez szükséges hatékony struktúrák előmozdítása azt is biztosítja, hogy a közös jogkezelők a versenyszabályoknak való megfelelés tekintetében magasabb szintű ésszerűsítést és átláthatóságot érnek el, különösen a digitális környezet által előidézett követelmények szempontjából. |
| --- | --- |

(10)

A jogok határokon átnyúló kezeléséhez szükséges hatékony struktúrák előmozdítása azt is biztosítja, hogy a közös jogkezelők a versenyszabályoknak való megfelelés tekintetében magasabb szintű ésszerűsítést és átláthatóságot érnek el, különösen a digitális környezet által előidézett követelmények szempontjából.

| (11) | A jogosultak és a közös jogkezelők közötti kapcsolatnak, akár szerződésen, akár törvényben meghatározott tagsági szabályokon alapul, a jogszerű online zenei szolgáltatások nyújtásához szükséges valamennyi jogkategória tekintetében tartalmaznia kell a jogosult minimális védelmét. A jogkezelő lakóhely szerinti tagállam vagy állampolgárság alapján nem tehet különbséget a jogosultakkal való eljárásban. |
| --- | --- |

(11)

A jogosultak és a közös jogkezelők közötti kapcsolatnak, akár szerződésen, akár törvényben meghatározott tagsági szabályokon alapul, a jogszerű online zenei szolgáltatások nyújtásához szükséges valamennyi jogkategória tekintetében tartalmaznia kell a jogosult minimális védelmét. A jogkezelő lakóhely szerinti tagállam vagy állampolgárság alapján nem tehet különbséget a jogosultakkal való eljárásban.

| (12) | A jogosultak nevében beszedett jogdíjakat egyenlően és a jogosult lakóhelyén, állampolgárságán vagy kategóriáján alapuló megkülönböztetés nélkül kell elosztani. Különösen azokat a jogdíjakat kell a lehető leghatékonyabban és legeredményesebben elosztani, amelyeket a jogosult nevében olyan tagállamban szedtek be, amely nem lakóhelye, vagy amelynek a jogosult nem állampolgára. |
| --- | --- |

(12)

A jogosultak nevében beszedett jogdíjakat egyenlően és a jogosult lakóhelyén, állampolgárságán vagy kategóriáján alapuló megkülönböztetés nélkül kell elosztani. Különösen azokat a jogdíjakat kell a lehető leghatékonyabban és legeredményesebben elosztani, amelyeket a jogosult nevében olyan tagállamban szedtek be, amely nem lakóhelye, vagy amelynek a jogosult nem állampolgára.

| (13) | Az elszámoltathatóságra, a jogosultaknak a közös jogkezelők döntéshozó szerveiben való képviseletére és a jogviták rendezésére vonatkozó kiegészítő ajánlások biztosítják, hogy a közös jogkezelők magasabb szintű ésszerűsítést és átláthatóságot érnek el, és a jogosultak és a kereskedelmi felhasználók megalapozottan választhatnak. A közös jogkezelő társaságban betöltött tagság kategóriája alapján nem tehető különbség az eljárásban: valamennyi jogosultat, akár szerző, zeneszerző, kiadó, producer, előadóművész vagy egyéb, egyenlő bánásmódban kell részesíteni. |
| --- | --- |

(13)

Az elszámoltathatóságra, a jogosultaknak a közös jogkezelők döntéshozó szerveiben való képviseletére és a jogviták rendezésére vonatkozó kiegészítő ajánlások biztosítják, hogy a közös jogkezelők magasabb szintű ésszerűsítést és átláthatóságot érnek el, és a jogosultak és a kereskedelmi felhasználók megalapozottan választhatnak. A közös jogkezelő társaságban betöltött tagság kategóriája alapján nem tehető különbség az eljárásban: valamennyi jogosultat, akár szerző, zeneszerző, kiadó, producer, előadóművész vagy egyéb, egyenlő bánásmódban kell részesíteni.

| (14) | Helyénvaló az online zenei piac fejlődésének folyamatos értékelése, |
| --- | --- |

(14)

Helyénvaló az online zenei piac fejlődésének folyamatos értékelése,

AJÁNLJA:

Meghatározások

| 1. | Jelen ajánlás alkalmazásában a következő meghatározásokat kell használni:






  a) | a „közösségi szintű jogszerű online zenei szolgáltatások nyújtásához szükséges szerzői és szomszédos jogok kezelése” a következő szolgáltatások nyújtását jelenti: engedélyek megadása kereskedelmi felhasználók számára, a jogok ellenőrzése és felügyelete, a szerzői és szomszédos jogok végrehajtása, a jogdíjak beszedése és a jogdíjak elosztása a jogosultak között; |
| --- | --- | --- |

1.

Jelen ajánlás alkalmazásában a következő meghatározásokat kell használni:

a)

a „közösségi szintű jogszerű online zenei szolgáltatások nyújtásához szükséges szerzői és szomszédos jogok kezelése” a következő szolgáltatások nyújtását jelenti: engedélyek megadása kereskedelmi felhasználók számára, a jogok ellenőrzése és felügyelete, a szerzői és szomszédos jogok végrehajtása, a jogdíjak beszedése és a jogdíjak elosztása a jogosultak között;

| b) | a „zenei alkotások” bármely zenei alkotást vagy más, védelem alatt álló teljesítményt jelent; |
| --- | --- |

b)

a „zenei alkotások” bármely zenei alkotást vagy más, védelem alatt álló teljesítményt jelent;

| c) | a „repertoár” azoknak a zenei alkotásoknak a jegyzékét jelenti, amelyeket a közös jogkezelő kezel; |
| --- | --- |

c)

a „repertoár” azoknak a zenei alkotásoknak a jegyzékét jelenti, amelyeket a közös jogkezelő kezel;

| d) | a „több területre érvényes engedély” olyan engedélyt jelent, amely egynél több tagállam területén érvényes; |
| --- | --- |

d)

a „több területre érvényes engedély” olyan engedélyt jelent, amely egynél több tagállam területén érvényes;

| e) | a „közös jogkezelő” azt a személyt jelöli, aki az a) pontban meghatározott szolgáltatásokat nyújtja számos jogosult számára; |
| --- | --- |

e)

a „közös jogkezelő” azt a személyt jelöli, aki az a) pontban meghatározott szolgáltatásokat nyújtja számos jogosult számára;

| f) | az „online jogok” a következő jogok bármelyikét jelentik:






  i. | a többszörözés kizárólagos joga, amely a 2001/29/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi, immateriális másolat többszörözésére vonatkozik, amelyet a zenei alkotás online terjesztésének folyamata során hoztak létre; |
| --- | --- | --- |

f)

az „online jogok” a következő jogok bármelyikét jelentik:

i.

a többszörözés kizárólagos joga, amely a 2001/29/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi, immateriális másolat többszörözésére vonatkozik, amelyet a zenei alkotás online terjesztésének folyamata során hoztak létre;

| ii. | a zenei alkotás nyilvánossághoz közvetítésének joga akár az engedélyezés és megtiltás jogának formájában az információs társadalomban a 2001/29/EK irányelv értelmében, akár a méltányos javadalmazás jogának formájában a 92/100/EGK irányelv értelmében, amely vonatkozik a tartalomkézbesítésre, az internetes rádióra, a simulcastingra (a sugárzással egy időben számítógépes hálózattal történő nyilvánossághoz közvetítés) vagy a near-on-demand (hívásra eljuttatott) szolgáltatásra, amelyet személyi számítógépre vagy mobiltelefonra továbbítanak; |
| --- | --- |

ii.

a zenei alkotás nyilvánossághoz közvetítésének joga akár az engedélyezés és megtiltás jogának formájában az információs társadalomban a 2001/29/EK irányelv értelmében, akár a méltányos javadalmazás jogának formájában a 92/100/EGK irányelv értelmében, amely vonatkozik a tartalomkézbesítésre, az internetes rádióra, a simulcastingra (a sugárzással egy időben számítógépes hálózattal történő nyilvánossághoz közvetítés) vagy a near-on-demand (hívásra eljuttatott) szolgáltatásra, amelyet személyi számítógépre vagy mobiltelefonra továbbítanak;

| iii. | a 2001/29/EK irányelv értelmében a zenei alkotás hozzáférhetővé tételének kizárólagos joga, beleértve az on-demand és interaktív szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

iii.

a 2001/29/EK irányelv értelmében a zenei alkotás hozzáférhetővé tételének kizárólagos joga, beleértve az on-demand és interaktív szolgáltatásokat;

| g) | a „jogosult” bármely természetes vagy jogi személy, aki online jogokkal rendelkezik; |
| --- | --- |

g)

a „jogosult” bármely természetes vagy jogi személy, aki online jogokkal rendelkezik;

| h) | a „kereskedelmi felhasználó” bármely, online zenei szolgáltatásnyújtásban érintett személy, akinek a jogosultaktól engedélyre van szüksége a jogszerű online zenei szolgáltatás nyújtásához; |
| --- | --- |

h)

a „kereskedelmi felhasználó” bármely, online zenei szolgáltatásnyújtásban érintett személy, akinek a jogosultaktól engedélyre van szüksége a jogszerű online zenei szolgáltatás nyújtásához;

| i) | a „kölcsönös képviseleti megállapodás” bármely kétoldalú megállapodás a közös jogkezelők között, amellyel az egyik közös jogkezelő felhatalmazza a másikat, hogy az előbbi repertoárját saját területén képviselje. |
| --- | --- |

i)

a „kölcsönös képviseleti megállapodás” bármely kétoldalú megállapodás a közös jogkezelők között, amellyel az egyik közös jogkezelő felhatalmazza a másikat, hogy az előbbi repertoárját saját területén képviselje.

Általános megjegyzések

| 2. | A tagállamokat felkérik, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a jogszerű közösségi online szolgáltatások fejlődéséért olyan szabályozó környezet erősítésével, amely közösségi szinten leginkább megfelel a szerzői és szomszédos jogok kezelésének a jogszerű online zenei szolgáltatások nyújtása érdekében. |
| --- | --- |

2.

A tagállamokat felkérik, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a jogszerű közösségi online szolgáltatások fejlődéséért olyan szabályozó környezet erősítésével, amely közösségi szinten leginkább megfelel a szerzői és szomszédos jogok kezelésének a jogszerű online zenei szolgáltatások nyújtása érdekében.

A jogosultak, közös jogkezelők és kereskedelmi felhasználók közötti kapcsolat

| 3. | A jogosultaknak jogukban áll bármely, a jogszerű online zenei szolgáltatások nyújtásához szükséges online joguk kezelését a választásuk szerinti területen működő, általuk választott közös jogkezelőre bízni, függetlenül a közös jogkezelő vagy a jogosult lakóhelye szerinti tagállamra vagy állampolgárságára. |
| --- | --- |

3.

A jogosultaknak jogukban áll bármely, a jogszerű online zenei szolgáltatások nyújtásához szükséges online joguk kezelését a választásuk szerinti területen működő, általuk választott közös jogkezelőre bízni, függetlenül a közös jogkezelő vagy a jogosult lakóhelye szerinti tagállamra vagy állampolgárságára.

| 4. | A közös jogkezelőknek a jogosultak érdekeinek képviselete során a legnagyobb gondossággal kell eljárni. |
| --- | --- |

4.

A közös jogkezelőknek a jogosultak érdekeinek képviselete során a legnagyobb gondossággal kell eljárni.

| 5. | Az online jogok engedélyezése szempontjából a jogosultak és a közös jogkezelők közötti kapcsolatot, akár szerződésen, akár törvényben meghatározott tagsági szabályokon alapul, az alábbiak közül legalább egynek kell meghatároznia:






  a) | a jogosultak meghatározzák, melyek azok az online jogok, amelyeket közös jogkezelés körébe vonnak; |
| --- | --- | --- |

5.

Az online jogok engedélyezése szempontjából a jogosultak és a közös jogkezelők közötti kapcsolatot, akár szerződésen, akár törvényben meghatározott tagsági szabályokon alapul, az alábbiak közül legalább egynek kell meghatároznia:

a)

a jogosultak meghatározzák, melyek azok az online jogok, amelyeket közös jogkezelés körébe vonnak;

| b) | a jogosultak meghatározzák a közös jogképviselők megbízásának területi hatályát; |
| --- | --- |

b)

a jogosultak meghatározzák a közös jogképviselők megbízásának területi hatályát;

| c) | a jogosultaknak ésszerű értesítési időn belül jogukban áll visszavonni bármelyik online jogot, az említett jogok több területre érvényes kezelését másik közös jogkezelőre bízva, függetlenül akár a közös jogkezelő, akár a jogosult lakóhelye szerinti tagállamtól, illetve állampolgárságától; |
| --- | --- |

c)

a jogosultaknak ésszerű értesítési időn belül jogukban áll visszavonni bármelyik online jogot, az említett jogok több területre érvényes kezelését másik közös jogkezelőre bízva, függetlenül akár a közös jogkezelő, akár a jogosult lakóhelye szerinti tagállamtól, illetve állampolgárságától;

| d) | ha a jogosult egy másik közös jogkezelőre ruházta át egy online jog kezelését, a jogkezelők közötti együttműködés egyéb formáinak sérelme nélkül minden érintett közös jogkezelőnek biztosítania kell, hogy a kérdéses online jogokat visszavonták bármely hatályos, egymással kötött kölcsönös képviseleti megállapodásból. |
| --- | --- |

d)

ha a jogosult egy másik közös jogkezelőre ruházta át egy online jog kezelését, a jogkezelők közötti együttműködés egyéb formáinak sérelme nélkül minden érintett közös jogkezelőnek biztosítania kell, hogy a kérdéses online jogokat visszavonták bármely hatályos, egymással kötött kölcsönös képviseleti megállapodásból.

| 6. | A közös jogkezelők értesítik a jogosultakat és a kereskedelmi felhasználókat az általuk képviselt repertoárról, bármilyen hatályos kölcsönös képviseleti megállapodásról, a kérdéses repertoárra vonatkozó megbízás területi hatályáról és az alkalmazandó díjszabásról. |
| --- | --- |

6.

A közös jogkezelők értesítik a jogosultakat és a kereskedelmi felhasználókat az általuk képviselt repertoárról, bármilyen hatályos kölcsönös képviseleti megállapodásról, a kérdéses repertoárra vonatkozó megbízás területi hatályáról és az alkalmazandó díjszabásról.

| 7. | A közös jogkezelők ésszerű időkereten belül értesítik egymást és a kereskedelmi felhasználókat az általuk képviselt repertoár változásairól. |
| --- | --- |

7.

A közös jogkezelők ésszerű időkereten belül értesítik egymást és a kereskedelmi felhasználókat az általuk képviselt repertoár változásairól.

| 8. | A kereskedelmi felhasználók tájékoztatják a közös jogkezelőket a különféle típusú szolgáltatásokról, amelyekhez online jogokat kívánnak szerezni. |
| --- | --- |

8.

A kereskedelmi felhasználók tájékoztatják a közös jogkezelőket a különféle típusú szolgáltatásokról, amelyekhez online jogokat kívánnak szerezni.

| 9. | A közös jogkezelők a kereskedelmi felhasználók számára meghatározott feltételek alapján, a felhasználók közötti megkülönböztetés nélkül engedélyeket adnak meg. |
| --- | --- |

9.

A közös jogkezelők a kereskedelmi felhasználók számára meghatározott feltételek alapján, a felhasználók közötti megkülönböztetés nélkül engedélyeket adnak meg.

Egyenlő elosztás és levonások

| 10. | A közös jogképviselők a jogdíjakat az általuk képviselt valamennyi jogosult vagy a jogosultak valamennyi kategóriája között egyenlően osztják el. |
| --- | --- |

10.

A közös jogképviselők a jogdíjakat az általuk képviselt valamennyi jogosult vagy a jogosultak valamennyi kategóriája között egyenlően osztják el.

| 11. | A közös jogkezelők és a jogosultak közötti kapcsolatot a zenei alkotások közösségi szintű online felhasználására vonatkozó kezelése tekintetében szabályozó szerződések és törvényben meghatározott tagsági szabályok meghatározzák, hogy eszközölnek-e és ha igen, milyen mértékben, levonásokat az elosztandó jogdíjakból a nyújtott kezelési szolgáltatásokon kívül. |
| --- | --- |

11.

A közös jogkezelők és a jogosultak közötti kapcsolatot a zenei alkotások közösségi szintű online felhasználására vonatkozó kezelése tekintetében szabályozó szerződések és törvényben meghatározott tagsági szabályok meghatározzák, hogy eszközölnek-e és ha igen, milyen mértékben, levonásokat az elosztandó jogdíjakból a nyújtott kezelési szolgáltatásokon kívül.

| 12. | A jogdíjak kifizetésekor a közös jogkezelők megnevezik az általuk képviselt jogosultakkal szemben a nyújtott kezelési szolgáltatásokon kívül eszközölt levonásokat. |
| --- | --- |

12.

A jogdíjak kifizetésekor a közös jogkezelők megnevezik az általuk képviselt jogosultakkal szemben a nyújtott kezelési szolgáltatásokon kívül eszközölt levonásokat.

Megkülönböztetésmentesség és képviselet

| 13. | A közös jogképviselők és a jogosultak közötti kapcsolat, akár szerződésen, akár törvényben szabályozott tagsági szabályokon alapul, a következő elveken nyugszik:






  a) | a bármilyen kategóriába tartozó jogosult a nyújtott kezelési szolgáltatás minden elemével kapcsolatban egyenlő bánásmódban részesül; |
| --- | --- | --- |

13.

A közös jogképviselők és a jogosultak közötti kapcsolat, akár szerződésen, akár törvényben szabályozott tagsági szabályokon alapul, a következő elveken nyugszik:

a)

a bármilyen kategóriába tartozó jogosult a nyújtott kezelési szolgáltatás minden elemével kapcsolatban egyenlő bánásmódban részesül;

| b) | a jogosultak képviselete a belső döntéshozatali folyamatokban tisztességes és kiegyensúlyozott. |
| --- | --- |

b)

a jogosultak képviselete a belső döntéshozatali folyamatokban tisztességes és kiegyensúlyozott.

Elszámoltathatóság

| 14. | A közös jogkezelők rendszeresen jelentést készítenek az általuk közvetlenül vagy kölcsönös képviseleti megállapodás értelmében képviselt minden jogosult számára bármely megadott engedélyről, alkalmazandó díjszabásról vagy beszedett és elosztott jogdíjról. |
| --- | --- |

14.

A közös jogkezelők rendszeresen jelentést készítenek az általuk közvetlenül vagy kölcsönös képviseleti megállapodás értelmében képviselt minden jogosult számára bármely megadott engedélyről, alkalmazandó díjszabásról vagy beszedett és elosztott jogdíjról.

Jogvita rendezése

| 15. | A tagállamokat felkérik hatékony jogvita-rendezési mechanizmusok biztosítására, különösen a díjszabások, engedélyezési feltételek, továbbá az online jogok kezelés céljából történő átruházása, illetve visszavonása tekintetében. |
| --- | --- |

15.

A tagállamokat felkérik hatékony jogvita-rendezési mechanizmusok biztosítására, különösen a díjszabások, engedélyezési feltételek, továbbá az online jogok kezelés céljából történő átruházása, illetve visszavonása tekintetében.

Nyomon követés

| 16. | A tagállamokat és a közös jogkezelőket felkérik, hogy éves jelentést tegyenek a Bizottságnak az ezen ajánlással kapcsolatban tett intézkedésekről, valamint a jogszerű online zenei szolgáltatások nyújtásához szükséges szerzői és szomszédos jogok közösségi szintű kezeléséről. |
| --- | --- |

16.

A tagállamokat és a közös jogkezelőket felkérik, hogy éves jelentést tegyenek a Bizottságnak az ezen ajánlással kapcsolatban tett intézkedésekről, valamint a jogszerű online zenei szolgáltatások nyújtásához szükséges szerzői és szomszédos jogok közösségi szintű kezeléséről.

| 17. | A Bizottságnak szándékában áll, hogy rendszeresen értékelje az online zenei ágazat fejlődését ezen ajánlás szempontjából. |
| --- | --- |

17.

A Bizottságnak szándékában áll, hogy rendszeresen értékelje az online zenei ágazat fejlődését ezen ajánlás szempontjából.

| 18. | A Bizottság a 17. pontban említett értékelés alapján mérlegeli a további közösségi szintű intézkedés szükségességét. |
| --- | --- |

18.

A Bizottság a 17. pontban említett értékelés alapján mérlegeli a további közösségi szintű intézkedés szükségességét.

Címzettek

| 19. | Ennek az ajánlásnak a címzettjei a tagállamok és minden gazdasági szereplő, akik érintettek a szerzői és szomszédos jogok Közösségen belüli kezelésében. |
| --- | --- |

19.

Ennek az ajánlásnak a címzettjei a tagállamok és minden gazdasági szereplő, akik érintettek a szerzői és szomszédos jogok Közösségen belüli kezelésében.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 18-án.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  A5-0478/2003.

1

(2)  Lásd a (29) preambulumbekezdést.

2

(3)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

3

(4)  HL L 346., 1992.11.27., 61. o. A 2001/29/EK irányelvvel módosított irányelv.

4

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/58

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. szeptember 14.)

az egyes belgiumi, németországi, spanyolországi, franciaországi, luxemburgi, hollandiai, portugáliai, svédországi és egyesült királyságbeli kifizető ügynökségek számláinak az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által a 2003. pénzügyi évben finanszírozott kiadások tekintetében történő elszámolásáról

(az értesítés a C(2005) 3442. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol, német, angol, francia, holland, portugál és svéd nyelvű szöveg hiteles)

(2005/738/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére,

az Alap bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által finanszírozott tagállami kiadások számláinak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról szóló, 2004. április 29-i 2004/451/EK bizottsági határozattal (2) a belga „ALT”, „ALP” és „BIRB”, a német „Baden Württemberg”, „Bayern StMELF”, „Bayer-Umwelt”, „Berlin”, „Hamburg” és „Niedersachsen”, a spanyol „Navarra”, a francia „CNASEA”, „FIRS”, „OFIVAL”, „ONIC”, „ONIFLHOR”, „ONIOL”, „ONIVINS” és „SDE”, a luxemburgi „Ministère de l’agriculture”, a holland „HPA” és „Laser”, a portugál „INGA”, a svéd „Swedish Board of Agriculture”, valamint az egyesült királyságbeli „CCW”, „DARD”, „FC”, „NAW”, „RPA” és „SEERAD” kifizető ügynökségek kivételével elszámolásra került valamennyi kifizető ügynökség számlája. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által finanszírozott tagállami kiadások számláinak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról szóló, 2004. április 29-i 2004/451/EK bizottsági határozattal (2) a belga „ALT”, „ALP” és „BIRB”, a német „Baden Württemberg”, „Bayern StMELF”, „Bayer-Umwelt”, „Berlin”, „Hamburg” és „Niedersachsen”, a spanyol „Navarra”, a francia „CNASEA”, „FIRS”, „OFIVAL”, „ONIC”, „ONIFLHOR”, „ONIOL”, „ONIVINS” és „SDE”, a luxemburgi „Ministère de l’agriculture”, a holland „HPA” és „Laser”, a portugál „INGA”, a svéd „Swedish Board of Agriculture”, valamint az egyesült királyságbeli „CCW”, „DARD”, „FC”, „NAW”, „RPA” és „SEERAD” kifizető ügynökségek kivételével elszámolásra került valamennyi kifizető ügynökség számlája.

| (2) | A Belgium, Németország, Spanyolország, Franciaország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Svédország és az Egyesült Királyság által továbbított új információk, valamint a további vizsgálatok alapján a Bizottság már határozatot tud hozni a belga „ALT”, „ALP” és „BIRB”, a német „Baden Württemberg”, „Bayern StMELF”, „Berlin”, „Hamburg” és „Niedersachsen”, a spanyol „Navarra”, a francia „CNASEA”, „FIRS”, „OFIVAL”, „ONIC”, „ONIFLHOR”, „ONIOL”, „ONIVINS” és „SDE”, a luxemburgi „Ministère de l’agriculture”, a holland „HPA” és „Laser”, a portugál „INGA”, a svéd „Swedish Board of Agriculture”, valamint az egyesült királyságbeli „CCW”, „FC”, „RPA” és „SEERAD” kifizető ügynökségek által benyújtott számlák valóságnak való megfeleléséről, teljességéről és pontosságáról. |
| --- | --- |

(2)

A Belgium, Németország, Spanyolország, Franciaország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Svédország és az Egyesült Királyság által továbbított új információk, valamint a további vizsgálatok alapján a Bizottság már határozatot tud hozni a belga „ALT”, „ALP” és „BIRB”, a német „Baden Württemberg”, „Bayern StMELF”, „Berlin”, „Hamburg” és „Niedersachsen”, a spanyol „Navarra”, a francia „CNASEA”, „FIRS”, „OFIVAL”, „ONIC”, „ONIFLHOR”, „ONIOL”, „ONIVINS” és „SDE”, a luxemburgi „Ministère de l’agriculture”, a holland „HPA” és „Laser”, a portugál „INGA”, a svéd „Swedish Board of Agriculture”, valamint az egyesült királyságbeli „CCW”, „FC”, „RPA” és „SEERAD” kifizető ügynökségek által benyújtott számlák valóságnak való megfeleléséről, teljességéről és pontosságáról.

| (3) | Az érintett belga, német, spanyol, francia, luxemburgi, holland, portugál, svéd és egyesült királyságbeli kifizető ügynökségek számláinak elszámolása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a 2004/451/EK határozat alapján Belgiumtól, Németországtól, Spanyolországtól, Franciaországtól, Luxemburgtól, Hollandiától, Portugáliától, Svédországtól és az Egyesült Királyságtól már visszatartott összegeket. |
| --- | --- |

(3)

Az érintett belga, német, spanyol, francia, luxemburgi, holland, portugál, svéd és egyesült királyságbeli kifizető ügynökségek számláinak elszámolása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a 2004/451/EK határozat alapján Belgiumtól, Németországtól, Spanyolországtól, Franciaországtól, Luxemburgtól, Hollandiától, Portugáliától, Svédországtól és az Egyesült Királyságtól már visszatartott összegeket.

| (4) | Az 1258/1999/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban e határozat nem sérti a Bizottság által meghozandó, a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat a közösségi finanszírozásból kizáró későbbi határozatokat, |
| --- | --- |

(4)

Az 1258/1999/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban e határozat nem sérti a Bizottság által meghozandó, a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat a közösségi finanszírozásból kizáró későbbi határozatokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A belga „ALT”, „ALP” és „BIRB”, a német „Baden Württemberg”, „Bayern StMELF”, „Berlin”, „Hamburg” és „Niedersachsen”, a spanyol „Navarra”, a francia „CNASEA”, „FIRS”, „OFIVAL”, „ONIC”, „ONIFLHOR”, „ONIOL”, „ONIVINS” és „SDE”, a luxemburgi „Ministère de l’agriculture”, a holland „HPA” és „Laser”, a portugál „INGA”, a svéd „Swedish Board of Agriculture”, valamint az egyesült királyságbeli „CCW”, „FC”, „RPA” és „SEERAD” kifizető ügynökségek számlái elszámolásra kerülnek az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által a 2003. pénzügyi évben finanszírozott kiadások tekintetében.

Az e határozattal összhangban a tagállamoktól behajtandó vagy azoknak kifizetendő összegeket a melléklet tartalmazza.

2. cikk

E határozatnak a Belga Királyság, a Német Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, a Portugál Köztársaság, a Svéd Királyság és Nagy-Brittania és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 14-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 103. o.

1

(2)  HL L 155., 2004.4.30., 123. o.

2

---

I. MELLÉKLET

KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA 2003. PÉNZÜGYI ÉV

Tagállamokon behajtandó vagy nekik kifizetendő összegek

| EM | | A 2003. pénzügyi év kiadásai | Csökkentések és felfüggesztések a teljes pénzügyi évre | Összesen a csökkentésekkel és felfüggesztésekkel együtt | A tagállamnak a pénzügyi évre folyósított előleg | A tagállamon behajtandó (–) vagy neki kifizetendő (+) összeg | A 2004/451/EK rendelet alapján a tagállamon behajtott (–) vagy neki kifizetett (+) összeg | Az e rendelet alapján a tagállamon behajtott (–) a tagállamon behajtott (+) összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| elszámolva | elkülönítve | a + b összesen |
| = az éves beszámolóban feltüntetett kiadások | = a havi beszámolóban feltüntetett kiadások |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f | h | i = g – h |
| BE | EUR | 1 016 945 603,26 | 0,00 | 1 016 945 603,26 | – 17 989,43 | 1 016 927 613,83 | 1 016 959 814,40 | – 32 200,57 | – 32 119,73 | – 80,84 |
| DE | EUR | 5 821 140 790,97 | 22 317 594,43 | 5 843 458 385,40 | – 332 346,61 | 5 843 126 038,79 | 5 843 311 780,61 | – 185 741,82 | – 185 741,82 | 0,00 |
| ES | EUR | 6 473 878 264,21 | 0,00 | 6 473 878 264,21 | – 16 797 763,08 | 6 457 080 501,13 | 6 459 067 545,01 | – 1 987 043,88 | – 1 987 043,88 | 0,00 |
| FR | EUR | 10 425 389 800,61 | 0,00 | 10 425 389 800,61 | – 5 675 864,78 | 10 419 713 935,83 | 10 419 067 788,02 | 646 147,81 | – 728 491,58 | 1 374 639,39 |
| LU | EUR | 44 329 012,92 | 0,00 | 44 329 012,92 | – 2 595 118,16 | 41 733 894,76 | 43 257 600,06 | – 1 523 705,30 | – 1 523 705,30 | 0,00 |
| NL | EUR | 1 360 466 615,75 | 0,00 | 1 360 466 615,75 | – 1 296 238,97 | 1 359 170 376,78 | 1 359 713 294,61 | – 542 917,83 | – 644 855,06 | 101 937,23 |
| PT | EUR | 849 829 960,52 | 0,00 | 849 829 960,52 | – 121 895,47 | 849 708 065,05 | 849 546 984,03 | 161 081,02 | – 22 328,37 | 183 409,39 |
| SE | SEK | 7 905 413 840,22 | 0,00 | 7 905 413 840,22 | 5 834 913,34 | 7 911 248 753,56 | 7 911 261 488,75 | – 12 735,19 | 0,00 | – 12 735,19 |
| UK | GBP | 2 288 574 374,19 | 362 543 530,76 | 2 651 117 904,95 | – 33 953 582,84 | 2 617 164 322,11 | 2 639 372 167,88 | – 22 207 845,77 | – 22 427 320,95 | 219 475,18 |

EM

A 2003. pénzügyi év kiadásai

Csökkentések és felfüggesztések a teljes pénzügyi évre

Összesen a csökkentésekkel és felfüggesztésekkel együtt

A tagállamnak a pénzügyi évre folyósított előleg

A tagállamon behajtandó (–) vagy neki kifizetendő (+) összeg

A 2004/451/EK rendelet alapján a tagállamon behajtott (–) vagy neki kifizetett (+) összeg

Az e rendelet alapján a tagállamon behajtott (–) a tagállamon behajtott (+) összeg

elszámolva

elkülönítve

a + b összesen

= az éves beszámolóban feltüntetett kiadások

= a havi beszámolóban feltüntetett kiadások

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

h

i = g – h

BE

EUR

1 016 945 603,26

0,00

1 016 945 603,26

– 17 989,43

1 016 927 613,83

1 016 959 814,40

– 32 200,57

– 32 119,73

– 80,84

DE

EUR

5 821 140 790,97

22 317 594,43

5 843 458 385,40

– 332 346,61

5 843 126 038,79

5 843 311 780,61

– 185 741,82

– 185 741,82

0,00

ES

EUR

6 473 878 264,21

0,00

6 473 878 264,21

– 16 797 763,08

6 457 080 501,13

6 459 067 545,01

– 1 987 043,88

– 1 987 043,88

0,00

FR

EUR

10 425 389 800,61

0,00

10 425 389 800,61

– 5 675 864,78

10 419 713 935,83

10 419 067 788,02

646 147,81

– 728 491,58

1 374 639,39

LU

EUR

44 329 012,92

0,00

44 329 012,92

– 2 595 118,16

41 733 894,76

43 257 600,06

– 1 523 705,30

– 1 523 705,30

0,00

NL

EUR

1 360 466 615,75

0,00

1 360 466 615,75

– 1 296 238,97

1 359 170 376,78

1 359 713 294,61

– 542 917,83

– 644 855,06

101 937,23

PT

EUR

849 829 960,52

0,00

849 829 960,52

– 121 895,47

849 708 065,05

849 546 984,03

161 081,02

– 22 328,37

183 409,39

SE

SEK

7 905 413 840,22

0,00

7 905 413 840,22

5 834 913,34

7 911 248 753,56

7 911 261 488,75

– 12 735,19

0,00

– 12 735,19

UK

GBP

2 288 574 374,19

362 543 530,76

2 651 117 904,95

– 33 953 582,84

2 617 164 322,11

2 639 372 167,88

– 22 207 845,77

– 22 427 320,95

219 475,18

| 1. | A tagállamon behajtandó vagy neki kifizetendő összeg kiszámításakor vagy az elszámolt kiadásokról tett éves beszámoló végösszegét (a oszlop), vagy az elkülönített kiadásokról tett havi beszámolók összességét (b oszlop) veszik figyelembe. |
| --- | --- |

1.

A tagállamon behajtandó vagy neki kifizetendő összeg kiszámításakor vagy az elszámolt kiadásokról tett éves beszámoló végösszegét (a oszlop), vagy az elkülönített kiadásokról tett havi beszámolók összességét (b oszlop) veszik figyelembe.

| 2. | Csökkentések és felfüggesztések alatt az előlegrendszerben ilyen címen számon tartott összegeket kell érteni, ide számítva egyebek mellett a 2003. augusztusi, szeptemberi és októberi fizetési határidők be nem tartásából eredő korrekciókat. |
| --- | --- |

2.

Csökkentések és felfüggesztések alatt az előlegrendszerben ilyen címen számon tartott összegeket kell érteni, ide számítva egyebek mellett a 2003. augusztusi, szeptemberi és októberi fizetési határidők be nem tartásából eredő korrekciókat.

---

II. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA 2003. PÉNZÜGYI ÉV

Kifizető ügynökségek, amelyeknek az elkülönített számláiról egy későbbi határozatban döntenek

| Tagállam | Kifizető ügynökség |
| --- | --- |
| Németország | Bayern Umwelt |
| Egyesült Királyság | DARD |
| Egyesült Királyság | NAW |

Tagállam

Kifizető ügynökség

Németország

Bayern Umwelt

Egyesült Királyság

DARD

Egyesült Királyság

NAW

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/62

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. október 20.)

a Koreai Köztársaságból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek importjára alkalmazandó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

(2005/739/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Eljárás megindítása

| (1) | 2004. november 20-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) (2) bejelentette a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábeleknek a Közösségbe irányuló importjára alkalmazandó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

2004. november 20-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) (2) bejelentette a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábeleknek a Közösségbe irányuló importjára alkalmazandó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | A dömpingellenes eljárást az európai drótkötélgyártók összekötő bizottsága (a továbbiakban: az EWRIS vagy a panaszos) által, a Közösség vas- vagy acélkötél- és -kábel-előállításának nagy részét, jelen esetben több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében 2004. október 11-én benyújtott panasz nyomán kezdeményezték. A panasz az említett termék dömpingjére és az ebből származó vagyoni kárra vonatkozó bizonyítékot tartalmazott, amit elegendőnek tekintettek az eljárás kezdeményezéséhez. |
| --- | --- |

(2)

A dömpingellenes eljárást az európai drótkötélgyártók összekötő bizottsága (a továbbiakban: az EWRIS vagy a panaszos) által, a Közösség vas- vagy acélkötél- és -kábel-előállításának nagy részét, jelen esetben több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében 2004. október 11-én benyújtott panasz nyomán kezdeményezték. A panasz az említett termék dömpingjére és az ebből származó vagyoni kárra vonatkozó bizonyítékot tartalmazott, amit elegendőnek tekintettek az eljárás kezdeményezéséhez.

1.1.   A más országokból származó vas- vagy acélkötél- és -kábelbehozatalra vonatkozó hatályos intézkedések és folyamatban lévő vizsgálatok

| (3) | A Tanács 1999 augusztusában az 1796/1999/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acélkötelek és -kábelek behozatalára. A fenti behozatalokra alkalmazott intézkedések értékvámból álltak, kivéve egy dél-afrikai, egy indiai, egy mexikói és egy ukrajnai exportáló gyártót, amelyek kötelezettségvállalásait az 1999/572/EK bizottsági határozat (4) fogadta el. A Bizottság az 1678/2003/EK rendelettel (5) visszavonta a fent említett ukrajnai exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást, a Tanács pedig az 1674/2003/EK rendelettel (6) ismét kivetette a megfelelő dömpingellenes értékvámot ezen exportőrre. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 1999 augusztusában az 1796/1999/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acélkötelek és -kábelek behozatalára. A fenti behozatalokra alkalmazott intézkedések értékvámból álltak, kivéve egy dél-afrikai, egy indiai, egy mexikói és egy ukrajnai exportáló gyártót, amelyek kötelezettségvállalásait az 1999/572/EK bizottsági határozat (4) fogadta el. A Bizottság az 1678/2003/EK rendelettel (5) visszavonta a fent említett ukrajnai exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást, a Tanács pedig az 1674/2003/EK rendelettel (6) ismét kivetette a megfelelő dömpingellenes értékvámot ezen exportőrre.

| (4) | A Tanács az 1601/2001/EK rendelettel (7) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Cseh Köztársaságból, Oroszországból, Thaiföldről és Törökországból származó, egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára. A fenti behozatalokra alkalmazott intézkedések értékvámból álltak, kivéve egy cseh köztársasági, egy oroszországi, egy thaiföldi és két törökországi exportáló gyártót, amelyek kötelezettségvállalásait a 230/2001/EK bizottsági rendelet (8), illetve a 2001/602/EK bizottsági határozat (9) fogadta el. A Bizottság a 2303/2002/EK (10) és az 1274/2003/EK (11) rendelettel visszavonta a török exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács az 1601/2001/EK rendelettel (7) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Cseh Köztársaságból, Oroszországból, Thaiföldről és Törökországból származó, egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára. A fenti behozatalokra alkalmazott intézkedések értékvámból álltak, kivéve egy cseh köztársasági, egy oroszországi, egy thaiföldi és két törökországi exportáló gyártót, amelyek kötelezettségvállalásait a 230/2001/EK bizottsági rendelet (8), illetve a 2001/602/EK bizottsági határozat (9) fogadta el. A Bizottság a 2303/2002/EK (10) és az 1274/2003/EK (11) rendelettel visszavonta a török exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást.

| (5) | Ezután a 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 13. cikke értelmében végzett vizsgálat során megállapították, hogy az Ukrajnából és a Kínai Népköztársaságból származó, és sorrendben Moldován, illetve Marokkón keresztül történő behozatal esetében kijátszották az intézkedéseket. Következésképpen az Ukrajnából származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámot kiterjesztették ugyanezen acélkötelek és -kábelek Moldovából szállított behozatalára (12). Ehhez hasonlóan a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra kivetett végleges dömpingellenes vámot – egy valódi marokkói gyártó által készített termékek kivételével – kiterjesztették ugyanezen acélkötelek és -kábelek Marokkóból szállított behozatalára (13). |
| --- | --- |

(5)

Ezután a 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 13. cikke értelmében végzett vizsgálat során megállapították, hogy az Ukrajnából és a Kínai Népköztársaságból származó, és sorrendben Moldován, illetve Marokkón keresztül történő behozatal esetében kijátszották az intézkedéseket. Következésképpen az Ukrajnából származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámot kiterjesztették ugyanezen acélkötelek és -kábelek Moldovából szállított behozatalára (12). Ehhez hasonlóan a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra kivetett végleges dömpingellenes vámot – egy valódi marokkói gyártó által készített termékek kivételével – kiterjesztették ugyanezen acélkötelek és -kábelek Marokkóból szállított behozatalára (13).

| (6) | A Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó vas- vagy acélkötelekre és -kábelekre vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés közzétételét (14) követően, – az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében – 2004. május 17-én ezen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozó kérelem érkezett a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

A Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó vas- vagy acélkötelekre és -kábelekre vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés közzétételét (14) követően, – az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében – 2004. május 17-én ezen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozó kérelem érkezett a Bizottsághoz.

| (7) | A kérelmet a Közösség vas- vagy acélkötél- és -kábelgyártásának nagy részét, jelen esetben több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében az európai drótkötélgyártók összekötő bizottsága (a továbbiakban: az EWRIS vagy a kérelmező) nyújtotta be. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmet a Közösség vas- vagy acélkötél- és -kábelgyártásának nagy részét, jelen esetben több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében az európai drótkötélgyártók összekötő bizottsága (a továbbiakban: az EWRIS vagy a kérelmező) nyújtotta be. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

| (8) | Ezt követően a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acélkötelek és -kábelek behozatalával szembeni védelemről szóló alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében megszűnési felülvizsgálat indult. E felülvizsgálat jelenleg is folyamatban van. |
| --- | --- |

(8)

Ezt követően a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acélkötelek és -kábelek behozatalával szembeni védelemről szóló alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében megszűnési felülvizsgálat indult. E felülvizsgálat jelenleg is folyamatban van.

| (9) | Ez a dokumentum azonban kizárólag a Koreából származó behozatalt, azaz a fenti, (1) és (2) preambulumbekezdésben említett vizsgálatot tárgyalja. |
| --- | --- |

(9)

Ez a dokumentum azonban kizárólag a Koreából származó behozatalt, azaz a fenti, (1) és (2) preambulumbekezdésben említett vizsgálatot tárgyalja.

1.2.   Az eljárás által érintett felek

| (10) | A Bizottság az eljárás kezdeményezéséről hivatalosan értesítette Korea exportáló gyártóit, az importőröket/kereskedőket és társulásaikat, a beszállítókat és az ismert érintett felhasználókat, az érintett exportáló országok képviselőit, valamint a panaszost és más ismert közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint arra, hogy a kezdeményezésről szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás kezdeményezéséről hivatalosan értesítette Korea exportáló gyártóit, az importőröket/kereskedőket és társulásaikat, a beszállítókat és az ismert érintett felhasználókat, az érintett exportáló országok képviselőit, valamint a panaszost és más ismert közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint arra, hogy a kezdeményezésről szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (11) | A panaszban felsorolt közösségi gyártók, koreai exportáló gyártók és közösségi importőrök nagy számára tekintettel a kezdeményezésről szóló értesítésben – az alaprendelet 17. cikkével összhangban – e felek vonatkozásában mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(11)

A panaszban felsorolt közösségi gyártók, koreai exportáló gyártók és közösségi importőrök nagy számára tekintettel a kezdeményezésről szóló értesítésben – az alaprendelet 17. cikkével összhangban – e felek vonatkozásában mintavételt irányoztak elő.

| (12) | Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, kiválasszon egy mintát, valamennyi közösségi gyártót, közösségi importőrt és exportáló gyártókat felkérték arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint – adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2003. július 1. és 2004. június 30. között végzett tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, kiválasszon egy mintát, valamennyi közösségi gyártót, közösségi importőrt és exportáló gyártókat felkérték arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint – adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2003. július 1. és 2004. június 30. között végzett tevékenységeiről.

| (13) | Az exportáló gyártók által rendelkezésre bocsátott információk vizsgálata nyomán – a Közösségbe irányuló kivitelük mennyisége alapján – három vállalatot választottak ki mintavételre. A mintavételre kiválasztott három exportáló gyártó egyike azonban időközben elállt együttműködési szándékától, így helyét a következő legnagyobb kiviteli mennyiséget felmutató exportőr vette át a mintavételben. A végleges minta a következő vállalatokból állt:






  — | Kiswire Ltd, |
| --- | --- | --- |

(13)

Az exportáló gyártók által rendelkezésre bocsátott információk vizsgálata nyomán – a Közösségbe irányuló kivitelük mennyisége alapján – három vállalatot választottak ki mintavételre. A mintavételre kiválasztott három exportáló gyártó egyike azonban időközben elállt együttműködési szándékától, így helyét a következő legnagyobb kiviteli mennyiséget felmutató exportőr vette át a mintavételben. A végleges minta a következő vállalatokból állt:

—

Kiswire Ltd,

| — | DSR Wire Corporation, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation,

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd.

| (14) | A nem kapcsolódó importőrök tekintetében az érintett országból csak egyetlen, az érintett terméket ténylegesen importáló importőr válaszolt érdemben a mintavételi formanyomtatványra, és fejezte ki további együttműködési szándékát a bizottsági szolgálatokkal. Az így előállt helyzetre tekintettel a Bizottság úgy döntött, a nem kapcsolódó importőrök esetében nem mintavételt alkalmaz, hanem a fent említett importőrnek küld kérdőívet. |
| --- | --- |

(14)

A nem kapcsolódó importőrök tekintetében az érintett országból csak egyetlen, az érintett terméket ténylegesen importáló importőr válaszolt érdemben a mintavételi formanyomtatványra, és fejezte ki további együttműködési szándékát a bizottsági szolgálatokkal. Az így előállt helyzetre tekintettel a Bizottság úgy döntött, a nem kapcsolódó importőrök esetében nem mintavételt alkalmaz, hanem a fent említett importőrnek küld kérdőívet.

| (15) | A panaszt 21 közösségi gyártó nevében nyújtották be. A Bizottság a mintavételi formanyomtatvány kitöltését kérve együttműködésre kérte fel e 21 vállalatot és valamennyi más, ismert gyártót. 17 vállalat megfelelően, a határidő lejárta előtt kitöltötte a mintavételi formanyomtatványt, és hivatalosan beleegyezett a vizsgálat során történő további együttműködésbe. A formanyomtatvány egyes, a kárt jelző makromutatók – például a termelőkapacitás, a termelési mennyiség, a készletek, az eladási mennyiségek és értékek – kidolgozására, továbbá a foglalkoztatásra vonatkozó kérdéseket tartalmazott. A vizsgálatban való további együttműködésre kész 17 gyártó közül a következő 5 vállalatot választották ki mintának:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Németország), |
| --- | --- | --- |

(15)

A panaszt 21 közösségi gyártó nevében nyújtották be. A Bizottság a mintavételi formanyomtatvány kitöltését kérve együttműködésre kérte fel e 21 vállalatot és valamennyi más, ismert gyártót. 17 vállalat megfelelően, a határidő lejárta előtt kitöltötte a mintavételi formanyomtatványt, és hivatalosan beleegyezett a vizsgálat során történő további együttműködésbe. A formanyomtatvány egyes, a kárt jelző makromutatók – például a termelőkapacitás, a termelési mennyiség, a készletek, az eladási mennyiségek és értékek – kidolgozására, továbbá a foglalkoztatásra vonatkozó kérdéseket tartalmazott. A vizsgálatban való további együttműködésre kész 17 gyártó közül a következő 5 vállalatot választották ki mintának:

—

BTS Drahtseile GmbH (Németország),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Spanyolország),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugália), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugália),

| — | Trefileurope, SA (Franciaország). |
| --- | --- |

—

Trefileurope, SA (Franciaország).

| (16) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintavételre kiválasztott exportáló gyártóknak és közösségi gyártóknak, továbbá minden ismert érintett félnek. Válasz három, mintavételre kiválasztott koreai exportáló gyártótól, egy, az egyik koreai exportőrökhöz kapcsolódó közösségi importőrtől, a közösségi gazdasági ágazatban tevékenykedő öt, mintavételre kiválasztott gyártójától, az együttműködő nem kapcsolódó importőrtől, két nyersanyag-beszállítótól és tíz felhasználótól érkezett. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintavételre kiválasztott exportáló gyártóknak és közösségi gyártóknak, továbbá minden ismert érintett félnek. Válasz három, mintavételre kiválasztott koreai exportáló gyártótól, egy, az egyik koreai exportőrökhöz kapcsolódó közösségi importőrtől, a közösségi gazdasági ágazatban tevékenykedő öt, mintavételre kiválasztott gyártójától, az együttműködő nem kapcsolódó importőrtől, két nyersanyag-beszállítótól és tíz felhasználótól érkezett.

| (17) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az okozott kár, illetve a közösségi érdek előzetes meghatározásához. A következő vállalatok telephelyein tettek ellenőrző látogatást:






  a) | a közösségi gazdasági ágazat gyártói:






  — | BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Németország), |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az okozott kár, illetve a közösségi érdek előzetes meghatározásához. A következő vállalatok telephelyein tettek ellenőrző látogatást:

a)

a közösségi gazdasági ágazat gyártói:

—

BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Németország),

| — | Cables y Alambres especiales, SA, Bilbao (Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA, Bilbao (Spanyolország),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Németország), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Németország),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugália), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugália),

| — | Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Franciaország). |
| --- | --- |

—

Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Franciaország).

| b) | nem kapcsolódó importőr:






  — | Interkabel GmbH, Solms (Németország), |
| --- | --- | --- |

b)

nem kapcsolódó importőr:

—

Interkabel GmbH, Solms (Németország),

| c) | koreai exportáló gyártók:






  — | Kiswire Ltd., Szöul, |
| --- | --- | --- |

c)

koreai exportáló gyártók:

—

Kiswire Ltd., Szöul,

| — | DSR Wire Corporation, Suncheon, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation, Suncheon,

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan. |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan.

1.3.   Vizsgálati időszak

| (18) | A dömping és a kár vizsgálata a 2003. július 1. és 2004. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárelemzéssel kapcsolatos tendenciák vizsgálata a 2001. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(18)

A dömping és a kár vizsgálata a 2003. július 1. és 2004. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárelemzéssel kapcsolatos tendenciák vizsgálata a 2001. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   Érintett termék és hasonló termék

2.1.   Érintett termék

| (19) | Az érintett termék a Koreai Köztársaságból származó kötelek és kábelek, ideértve a vasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült, zárt sodrású köteleket, amelyek legnagyobb keresztmetszete meghaladja a 3 mm-t, akár ráerősített szerelvényekkel is rendelkezhetnek, (a továbbiakban: érintett termék), és amelyeket rendszerint a 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 és 7312 10 99 KN-kód alá sorolnak be. |
| --- | --- |

(19)

Az érintett termék a Koreai Köztársaságból származó kötelek és kábelek, ideértve a vasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült, zárt sodrású köteleket, amelyek legnagyobb keresztmetszete meghaladja a 3 mm-t, akár ráerősített szerelvényekkel is rendelkezhetnek, (a továbbiakban: érintett termék), és amelyeket rendszerint a 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 és 7312 10 99 KN-kód alá sorolnak be.

2.2.   Hasonló termék

| (20) | A közösségi importőröket képviselő társaság (EWRIA) azzal érvelt, hogy az importált termékek alapvetően különböznek a közösségben gyártott és eladott termékektől, így azokat nem lehet összehasonlítani. Ugyanezt az érvet alaposan megvizsgálták a 230/2001/EK rendeletben, amelyben azt a következtetést vonták le, hogy a közösségi gazdasági ágazat által gyártott termékeket hasonló terméknek kell tekinteni. Mivel az EWRIA semmilyen új érvet nem hozott fel, a fent említett rendelet következtetéseit megerősítették. |
| --- | --- |

(20)

A közösségi importőröket képviselő társaság (EWRIA) azzal érvelt, hogy az importált termékek alapvetően különböznek a közösségben gyártott és eladott termékektől, így azokat nem lehet összehasonlítani. Ugyanezt az érvet alaposan megvizsgálták a 230/2001/EK rendeletben, amelyben azt a következtetést vonták le, hogy a közösségi gazdasági ágazat által gyártott termékeket hasonló terméknek kell tekinteni. Mivel az EWRIA semmilyen új érvet nem hozott fel, a fent említett rendelet következtetéseit megerősítették.

| (21) | A vizsgálat feltárta, hogy az exportáló gyártók által exportált, illetve a közösségi gyártók által előállított és a közösségi piacon értékesített termékeknek ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaik, továbbá végfelhasználásuk, tehát ezeket – az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében – hasonló termékeknek kell tekinteni. Ugyanez áll a koreai gyártók által előállított és a koreai piacon eladott termékekre. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat feltárta, hogy az exportáló gyártók által exportált, illetve a közösségi gyártók által előállított és a közösségi piacon értékesített termékeknek ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaik, továbbá végfelhasználásuk, tehát ezeket – az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében – hasonló termékeknek kell tekinteni. Ugyanez áll a koreai gyártók által előállított és a koreai piacon eladott termékekre.

3.   Dömping

3.1.   Rendes érték

3.1.1.   Globális reprezentativitás

| (22) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először minden együttműködő exportáló gyártó esetében megvizsgálta, hogy az általa folytatott belföldi acélkötél- és -kábelértékesítés reprezentatív-e, vagyis az ilyen jellegű értékesítés teljes mennyisége kiteszi-e a gyártó teljes, Közösségbe irányuló exportértékesítésének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először minden együttműködő exportáló gyártó esetében megvizsgálta, hogy az általa folytatott belföldi acélkötél- és -kábelértékesítés reprezentatív-e, vagyis az ilyen jellegű értékesítés teljes mennyisége kiteszi-e a gyártó teljes, Közösségbe irányuló exportértékesítésének legalább 5 %-át.

3.1.2.   A terméktípusok összehasonlíthatósága

| (23) | A Bizottság ezt követően azonosította az egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek azon, belföldön értékesített típusait, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló kivitel során értékesített típusokkal. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hazai piacon eladott, illetve az exportált terméktípusok közvetlenül összehasonlíthatóak, amennyiben hasonló a szálak száma, a drótok szálankénti száma, a szálban lévő drótok szerkezete, a drótkötél magja, a szakítószilárdság, a drót tulajdonságai, a kötél különleges tulajdonságai, a kötél borítása és az átmérő. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság ezt követően azonosította az egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek azon, belföldön értékesített típusait, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló kivitel során értékesített típusokkal. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hazai piacon eladott, illetve az exportált terméktípusok közvetlenül összehasonlíthatóak, amennyiben hasonló a szálak száma, a drótok szálankénti száma, a szálban lévő drótok szerkezete, a drótkötél magja, a szakítószilárdság, a drót tulajdonságai, a kötél különleges tulajdonságai, a kötél borítása és az átmérő.

3.1.3.   Terméktípus-specifikus reprezentativitás

| (24) | Az exportáló gyártó által a hazai piacon értékesített és a Közösségbe exportált egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek típusával közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt típusok esetében meghatározták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a hazai eladások kellőképpen reprezentatívak-e. Egy adott vas- vagy acélkötél- és -kábeltípus hazai értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha e típus hazai összértékesítési volumene a vizsgálati időszak során elérte vagy meghaladta a Közösségbe exportált összehasonlítható vas- vagy acélkötél- és -kábeltípus összértékesítési volumenének 5 %-át. Megállapították, hogy a közösségbe exportált terméktípusok többségét reprezentatív mennyiségben értékesítették a hazai piacon. |
| --- | --- |

(24)

Az exportáló gyártó által a hazai piacon értékesített és a Közösségbe exportált egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek típusával közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt típusok esetében meghatározták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a hazai eladások kellőképpen reprezentatívak-e. Egy adott vas- vagy acélkötél- és -kábeltípus hazai értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha e típus hazai összértékesítési volumene a vizsgálati időszak során elérte vagy meghaladta a Közösségbe exportált összehasonlítható vas- vagy acélkötél- és -kábeltípus összértékesítési volumenének 5 %-át. Megállapították, hogy a közösségbe exportált terméktípusok többségét reprezentatív mennyiségben értékesítették a hazai piacon.

3.1.4.   A rendes kereskedelmi forgalom vizsgálata

| (25) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, vajon az egyes vállalatok hazai értékesítését – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – lehet-e a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül megvalósultnak tekinteni. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, vajon az egyes vállalatok hazai értékesítését – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – lehet-e a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül megvalósultnak tekinteni.

| (26) | Ennek érdekében minden exportált terméktípus esetében meghatározták a vizsgálati időszak alatt a független fogyasztóknak történő veszteséges hazai eladások arányát.






  a) | Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a hazai piacon való értékesítési mennyiség több mint 80 %-a nem volt az egységár alatt, és amelyek súlyozott átlagos ára megegyezik a súlyozott átlagos előállítási költséggel, vagy meghaladja azt, a terméktípusonkénti rendes értéket a szóban forgó típus összes hazai eladási árának súlyozott átlagaként számítják ki. |
| --- | --- | --- |

(26)

Ennek érdekében minden exportált terméktípus esetében meghatározták a vizsgálati időszak alatt a független fogyasztóknak történő veszteséges hazai eladások arányát.

a)

Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a hazai piacon való értékesítési mennyiség több mint 80 %-a nem volt az egységár alatt, és amelyek súlyozott átlagos ára megegyezik a súlyozott átlagos előállítási költséggel, vagy meghaladja azt, a terméktípusonkénti rendes értéket a szóban forgó típus összes hazai eladási árának súlyozott átlagaként számítják ki.

| b) | Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a hazai piacon való értékesítési mennyiség legkevesebb 10, de legfeljebb 80 %-a nem volt az egységár alatt, a terméktípusonkénti rendes értéket a szóban forgó típus az egységárral egyenlő vagy azt meghaladó hazai eladási árának súlyozott átlagaként számítják. |
| --- | --- |

b)

Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a hazai piacon való értékesítési mennyiség legkevesebb 10, de legfeljebb 80 %-a nem volt az egységár alatt, a terméktípusonkénti rendes értéket a szóban forgó típus az egységárral egyenlő vagy azt meghaladó hazai eladási árának súlyozott átlagaként számítják.

| c) | Azon terméktípusok esetében, amelyeknél volumenenként kevesebb mint 10 %-ot adtak el a hazai piacon az egységárnál nem alacsonyabb áron, úgy ítélték meg, hogy az érintett terméktípus értékesítése nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt, így más módszert kellett alkalmazni a rendes érték meghatározására. |
| --- | --- |

c)

Azon terméktípusok esetében, amelyeknél volumenenként kevesebb mint 10 %-ot adtak el a hazai piacon az egységárnál nem alacsonyabb áron, úgy ítélték meg, hogy az érintett terméktípus értékesítése nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt, így más módszert kellett alkalmazni a rendes érték meghatározására.

| (27) | Fentiekből következően megállapították, hogy az exportált terméktípusok többségét a hazai piacon zajló rendes kereskedelmi forgalom keretében étékesítették. |
| --- | --- |

(27)

Fentiekből következően megállapították, hogy az exportált terméktípusok többségét a hazai piacon zajló rendes kereskedelmi forgalom keretében étékesítették.

3.1.5.   A tényleges hazai árakon alapuló rendes érték

| (28) | A vizsgálatnak alávetett vállalatok által a Közösségbe irányuló exportra eladott típusok esetében, amennyiben a 3.1.3. szakaszban és a 3.1.4. szakasz a) és b) pontjaiban meghatározott követelmények teljesültek, a megfelelő terméktípusok rendes értéke a koreai hazai piac független fogyasztói által fizetett vagy fizetendő tényleges áron alapult a vizsgálati időszakban, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(28)

A vizsgálatnak alávetett vállalatok által a Közösségbe irányuló exportra eladott típusok esetében, amennyiben a 3.1.3. szakaszban és a 3.1.4. szakasz a) és b) pontjaiban meghatározott követelmények teljesültek, a megfelelő terméktípusok rendes értéke a koreai hazai piac független fogyasztói által fizetett vagy fizetendő tényleges áron alapult a vizsgálati időszakban, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

3.1.6.   A más koreai gyártók hazai árain alapuló rendes érték

| (29) | A 3.2.4. szakasz c) pontja alá tartozó terméktípusok, illetve azon terméktípusok esetében, amelyeket az exportáló gyártók nem reprezentatív mennyiségben értékesítettek a koreai hazai piacon – amint a fenti, 3.1.3. bekezdésben áll –, először azt mérlegelték, vajon a rendes érték meghatározásához e terméktípusok esetében alkalmazható-e más hazai gyártók eladási ára. Megállapították azonban, hogy a vas- vagy acélköteleknek és -kábeleknek számos különböző modelljét értékesítik, és a végső eladási árat sok tényező befolyásolja. Az eladott modellek közötti különbségek számos kiigazítást vontak volna maguk után, amelyeket becslésekre kellett volna alapozni. Így indokoltabbnak látták a rendes érték számtani képzését. |
| --- | --- |

(29)

A 3.2.4. szakasz c) pontja alá tartozó terméktípusok, illetve azon terméktípusok esetében, amelyeket az exportáló gyártók nem reprezentatív mennyiségben értékesítettek a koreai hazai piacon – amint a fenti, 3.1.3. bekezdésben áll –, először azt mérlegelték, vajon a rendes érték meghatározásához e terméktípusok esetében alkalmazható-e más hazai gyártók eladási ára. Megállapították azonban, hogy a vas- vagy acélköteleknek és -kábeleknek számos különböző modelljét értékesítik, és a végső eladási árat sok tényező befolyásolja. Az eladott modellek közötti különbségek számos kiigazítást vontak volna maguk után, amelyeket becslésekre kellett volna alapozni. Így indokoltabbnak látták a rendes érték számtani képzését.

3.1.7.   A számtanilag képzett értéken alapuló rendes érték

| (30) | A fentiek figyelembevételével a számtanilag képzett rendes értéket a (28) preambulumbekezdésben szereplő minden terméktípus esetében az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének alapján kapták meg. |
| --- | --- |

(30)

A fentiek figyelembevételével a számtanilag képzett rendes értéket a (28) preambulumbekezdésben szereplő minden terméktípus esetében az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének alapján kapták meg.

| (31) | A számtanilag képzett rendes érték meghatározásánál a felmerülő értékesítési, általános és adminisztratív (SGA-)költségeket és a hasonló termék hazai értékesítésében érdekelt együttműködő exportáló gyártók – a vizsgálati időszakban a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósított – súlyozott átlagnyereségét hozzáadták saját vizsgálati időszakbeli átlagos előállítási költségükhöz, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban. Ahol szükséges volt, az egyik vállalatnál tévesen megállapított előállítási költség egy részét, illetve az SGA-költségeket kijavították, mielőtt felhasználták volna a rendes kereskedelmi forgalom kérdésével kapcsolatban és a rendes érték számtani képzéséhez. |
| --- | --- |

(31)

A számtanilag képzett rendes érték meghatározásánál a felmerülő értékesítési, általános és adminisztratív (SGA-)költségeket és a hasonló termék hazai értékesítésében érdekelt együttműködő exportáló gyártók – a vizsgálati időszakban a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósított – súlyozott átlagnyereségét hozzáadták saját vizsgálati időszakbeli átlagos előállítási költségükhöz, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban. Ahol szükséges volt, az egyik vállalatnál tévesen megállapított előállítási költség egy részét, illetve az SGA-költségeket kijavították, mielőtt felhasználták volna a rendes kereskedelmi forgalom kérdésével kapcsolatban és a rendes érték számtani képzéséhez.

| (32) | E tekintetben minden érintett exportáló gyártó belevette a hasonló termék hazai piacon történő értékesítésének nem működési költségeit az SGA-költségekbe. Ezen exportőrök le is vontak olyan bevételi összegeket az értékesítési, általános és adminisztratív költségekből, amelyek nem kapcsolódtak a hasonló termék hazai piacon való eladásához. |
| --- | --- |

(32)

E tekintetben minden érintett exportáló gyártó belevette a hasonló termék hazai piacon történő értékesítésének nem működési költségeit az SGA-költségekbe. Ezen exportőrök le is vontak olyan bevételi összegeket az értékesítési, általános és adminisztratív költségekből, amelyek nem kapcsolódtak a hasonló termék hazai piacon való eladásához.

| (33) | A vizsgálat azonban feltárta, hogy e bevételek, illetve költségek némelyikét nem lehet a hasonló termék hazai piacon történő eladásához kötni, ennélfogva nem lett volna szabad azt odasorolni a vonatkozó SGA-költségekhez, illetve levonni azokból. Következésképpen e nem működési bevételeket és költségeket kizárták a jelentésben szereplő SGA-költségekből. |
| --- | --- |

(33)

A vizsgálat azonban feltárta, hogy e bevételek, illetve költségek némelyikét nem lehet a hasonló termék hazai piacon történő eladásához kötni, ennélfogva nem lett volna szabad azt odasorolni a vonatkozó SGA-költségekhez, illetve levonni azokból. Következésképpen e nem működési bevételeket és költségeket kizárták a jelentésben szereplő SGA-költségekből.

3.2.   Exportár

| (34) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztóknak exportálták a Közösségben, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(34)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztóknak exportálták a Közösségben, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

| (35) | Amikor az exporteladás kapcsolódó importőrön keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően számtani képzéssel határozták meg azon ár alapján, amelyen az importált termékek elsőként viszonteladásra kerülnek egy független vevő részére, megfelelően kiigazítva azt a behozatal, a viszonteladás és a nyereség között fellépő költségek szerint. E célra a kapcsolódó importőr saját SGA-költségeit használták fel. Más, megbízhatóbb információ hiányában 5 %-os haszonkulcsot találtak ésszerűnek. E haszonkulcsot ugyanezen termék behozatalára vonatkozó korábbi dömpingellenes vizsgálat során alkalmazták, amikor végleges megállapításokat tettek közzé az 1601/2001/EK tanácsi rendeletben (15). Nem állt rendelkezésre olyan információ, amely alapján ez a haszonkulcs ne tűnt volna megbízhatónak. |
| --- | --- |

(35)

Amikor az exporteladás kapcsolódó importőrön keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően számtani képzéssel határozták meg azon ár alapján, amelyen az importált termékek elsőként viszonteladásra kerülnek egy független vevő részére, megfelelően kiigazítva azt a behozatal, a viszonteladás és a nyereség között fellépő költségek szerint. E célra a kapcsolódó importőr saját SGA-költségeit használták fel. Más, megbízhatóbb információ hiányában 5 %-os haszonkulcsot találtak ésszerűnek. E haszonkulcsot ugyanezen termék behozatalára vonatkozó korábbi dömpingellenes vizsgálat során alkalmazták, amikor végleges megállapításokat tettek közzé az 1601/2001/EK tanácsi rendeletben (15). Nem állt rendelkezésre olyan információ, amely alapján ez a haszonkulcs ne tűnt volna megbízhatónak.

3.3.   Összehasonlítás

| (36) | A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában jogos támogatást állapítottak meg az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Megfelelő kiigazításokat foganatosítottak minden olyan esetben, ahol ez ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött tény által alátámasztottnak tűnt. Ezen az alapon a kedvezmények, a visszatérítések, a jutalékok, a belföldi szállítás, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a tengeri szállítás, a biztosítás, a rakodási és anyagmozgatási költségek, a bankköltségek és más tényezők különbségei miatt engedményeket tettek. |
| --- | --- |

(36)

A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában jogos támogatást állapítottak meg az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Megfelelő kiigazításokat foganatosítottak minden olyan esetben, ahol ez ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött tény által alátámasztottnak tűnt. Ezen az alapon a kedvezmények, a visszatérítések, a jutalékok, a belföldi szállítás, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a tengeri szállítás, a biztosítás, a rakodási és anyagmozgatási költségek, a bankköltségek és más tényezők különbségei miatt engedményeket tettek.

| (37) | Minden exportáló gyártó kért támogatást a rendes értékre a hazai piacon fellépő hitelköltségekkel kapcsolatban. A koreai exportáló gyártók azonban fedezetlen számlás rendszert alkalmaztak, és nem lehetett kapcsolatot találni az igényelt hitelköltségek és a szóban forgó hazai értékesítési tranzakciók között. Tehát az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésében előírtakkal ellentétben nem lehetett megállapítani, hogy ez a tényező hatással lett volna az árra és az árak összehasonlíthatóságára. Következésképpen e kérelmeket el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(37)

Minden exportáló gyártó kért támogatást a rendes értékre a hazai piacon fellépő hitelköltségekkel kapcsolatban. A koreai exportáló gyártók azonban fedezetlen számlás rendszert alkalmaztak, és nem lehetett kapcsolatot találni az igényelt hitelköltségek és a szóban forgó hazai értékesítési tranzakciók között. Tehát az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésében előírtakkal ellentétben nem lehetett megállapítani, hogy ez a tényező hatással lett volna az árra és az árak összehasonlíthatóságára. Következésképpen e kérelmeket el kellett utasítani.

| (38) | Az exportáló gyártók kiigazítást is kértek a Közösségbe irányuló exportértékesítés során felmerülő hitelköltségek után. Bár ezt a kiigazítást jogosnak találták, a bejelentett összegeket alacsonynak tüntették fel, így azokat a helyszíni ellenőrzés során ki kellett igazítani. |
| --- | --- |

(38)

Az exportáló gyártók kiigazítást is kértek a Közösségbe irányuló exportértékesítés során felmerülő hitelköltségek után. Bár ezt a kiigazítást jogosnak találták, a bejelentett összegeket alacsonynak tüntették fel, így azokat a helyszíni ellenőrzés során ki kellett igazítani.

| (39) | Az érintett exportáló gyártók az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének b) pontjával összhangban kiigazítást kértek az importterhek és a közvetett adók különbségeinek tekintetében. Két érintett exportáló gyártó esetében megállapították, hogy a visszatérített behozatali vámok összege meghaladta a befizetett behozatali vámok összegét. Tehát nem valószínű, hogy az exportőrök csak azon behozott árucikkek után kaptak visszatérítést, amelyet később beépítettek az exportált árucikkekbe. Ezenfelül két exportáló gyártó akkor kapott visszatérítést, amikor a vas- és acélkötelek és -kábelek kivitele nem volt a nyersanyagokért fizetett behozatali vámhoz kötött, azaz visszatérítést kaptak, akár importált nyersanyagot használtak az exportált termék előállításához, akár nem. Így megállapították, hogy az alaprendelet 2. cikk (10) bekezdésének b) pontja értelmében behozatali vám visszatérítésére nem került sor. Az érintett exportáló gyártók egyetlen esetben sem tudták igazolni, hogy a hazai piacon értékesített hasonló termékekre kivetettek-e importterheket és közvetett adókat, és ha igen, mekkora mértékben. Így nem lehetett megállapítani, hogy ez érintette-e az árak összehasonlíthatóságát. Következésképp a fent említett rendelkezés egyetlen idézett feltétele sem teljesült, és minden kérelmet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(39)

Az érintett exportáló gyártók az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének b) pontjával összhangban kiigazítást kértek az importterhek és a közvetett adók különbségeinek tekintetében. Két érintett exportáló gyártó esetében megállapították, hogy a visszatérített behozatali vámok összege meghaladta a befizetett behozatali vámok összegét. Tehát nem valószínű, hogy az exportőrök csak azon behozott árucikkek után kaptak visszatérítést, amelyet később beépítettek az exportált árucikkekbe. Ezenfelül két exportáló gyártó akkor kapott visszatérítést, amikor a vas- és acélkötelek és -kábelek kivitele nem volt a nyersanyagokért fizetett behozatali vámhoz kötött, azaz visszatérítést kaptak, akár importált nyersanyagot használtak az exportált termék előállításához, akár nem. Így megállapították, hogy az alaprendelet 2. cikk (10) bekezdésének b) pontja értelmében behozatali vám visszatérítésére nem került sor. Az érintett exportáló gyártók egyetlen esetben sem tudták igazolni, hogy a hazai piacon értékesített hasonló termékekre kivetettek-e importterheket és közvetett adókat, és ha igen, mekkora mértékben. Így nem lehetett megállapítani, hogy ez érintette-e az árak összehasonlíthatóságát. Következésképp a fent említett rendelkezés egyetlen idézett feltétele sem teljesült, és minden kérelmet el kellett utasítani.

| (40) | Megállapították, hogy az egyik exportáló gyártó jutalékot fizetett a hozzá kapcsolódó importőrnek a közvetlenül az exportáló gyártó által végzett, a közösségi független fogyasztók irányába történő vas- és acélkötelek és -kábelek exporteladásához kötődő tevékenységért. Mivel a jutalék az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében befolyásolja az árat és az árak összehasonlíthatóságát, a figyelembe vett eladásokat ennek megfelelően igazították ki. |
| --- | --- |

(40)

Megállapították, hogy az egyik exportáló gyártó jutalékot fizetett a hozzá kapcsolódó importőrnek a közvetlenül az exportáló gyártó által végzett, a közösségi független fogyasztók irányába történő vas- és acélkötelek és -kábelek exporteladásához kötődő tevékenységért. Mivel a jutalék az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében befolyásolja az árat és az árak összehasonlíthatóságát, a figyelembe vett eladásokat ennek megfelelően igazították ki.

| (41) | Két exportáló gyártó kiigazítást kért mind a hazai, mind az exporteladásokra az olyan más tényezőknél fellépő eltérések miatt, mint a vállalatot terhelő ellenőrzési díjak és bizonyos eladások esetében a fogyasztók igényeinek kielégítése érdekében történő külső bérmunkába (rögzítések beépítése) adás költségei. Megfelelőbbnek találták, hogy e kérelemnek a fizikai jellemzőkből fakadó különbségek miatti kiigazítás formájában tegyenek eleget. A kiigazítás összege megfelel az exportáló gyártók által kifizetett tényleges ellenőrzési díjnak és a külső bérmunka költségeinek. |
| --- | --- |

(41)

Két exportáló gyártó kiigazítást kért mind a hazai, mind az exporteladásokra az olyan más tényezőknél fellépő eltérések miatt, mint a vállalatot terhelő ellenőrzési díjak és bizonyos eladások esetében a fogyasztók igényeinek kielégítése érdekében történő külső bérmunkába (rögzítések beépítése) adás költségei. Megfelelőbbnek találták, hogy e kérelemnek a fizikai jellemzőkből fakadó különbségek miatti kiigazítás formájában tegyenek eleget. A kiigazítás összege megfelel az exportáló gyártók által kifizetett tényleges ellenőrzési díjnak és a külső bérmunka költségeinek.

| (42) | Végül az egyik exportáló gyártó a kereskedelmi szint eltérései miatt kért kiigazítást az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontjával összhangban. Azonban az értékesítés a hazai piacon a nemzeti forgalmazók felé valósult meg. Ez a kereskedelmi szint pedig hasonló az exportár helyreállítása után a kapcsolódó importőr számára történő eladás kereskedelmi szintjéhez. Következésképpen nem hajtottak végre kiigazítást. |
| --- | --- |

(42)

Végül az egyik exportáló gyártó a kereskedelmi szint eltérései miatt kért kiigazítást az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontjával összhangban. Azonban az értékesítés a hazai piacon a nemzeti forgalmazók felé valósult meg. Ez a kereskedelmi szint pedig hasonló az exportár helyreállítása után a kapcsolódó importőr számára történő eladás kereskedelmi szintjéhez. Következésképpen nem hajtottak végre kiigazítást.

3.4.   A vizsgálatnak alávetett vállalatok tekintetében megállapított dömpingkülönbözet

| (43) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének értelmében minden exportáló gyártó esetében a rendes érték súlyozott átlagát a fenti meghatározás szerinti terméktípusok exportárainak súlyozott átlagával hasonlították össze. |
| --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének értelmében minden exportáló gyártó esetében a rendes érték súlyozott átlagát a fenti meghatározás szerinti terméktípusok exportárainak súlyozott átlagával hasonlították össze.

| (44) | Fentiek alapján az együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet a CIF nettó közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következő:







  — | Kiswire Ltd. | – 8,4  %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DSR Wire Corporation | 0,7  %, |
| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd. | – 6,1  %. |

(44)

Fentiek alapján az együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet a CIF nettó közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következő:

—

Kiswire Ltd.

– 8,4  %,

—

DSR Wire Corporation

0,7  %,

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd.

– 6,1  %.

| (45) | A mintavételből kimaradt együttműködő exportőrökkel kapcsolatban megállapították, hogy eladásaik túlnyomó többsége esetében exportáraik általában összhangban voltak a mintavételnek alávetett exportálók exportáraival. Ezzel ellentétes értelmű információ hiányában megállapították, hogy a mintavétel eredménye minden más exportőr esetében is reprezentatív. Ezenfelül megállapították, hogy a többi együttműködő exportőr és a nem együttműködő exportőrök összesen a vizsgálati időszakban a közösségi fogyasztás mintegy 0,5 %-át tették ki. Fenti okokból megállapították, hogy e behozatalok – még ha meg is haladnák a minimális dömpingszintet – önmagukban nem okoznának kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(45)

A mintavételből kimaradt együttműködő exportőrökkel kapcsolatban megállapították, hogy eladásaik túlnyomó többsége esetében exportáraik általában összhangban voltak a mintavételnek alávetett exportálók exportáraival. Ezzel ellentétes értelmű információ hiányában megállapították, hogy a mintavétel eredménye minden más exportőr esetében is reprezentatív. Ezenfelül megállapították, hogy a többi együttműködő exportőr és a nem együttműködő exportőrök összesen a vizsgálati időszakban a közösségi fogyasztás mintegy 0,5 %-át tették ki. Fenti okokból megállapították, hogy e behozatalok – még ha meg is haladnák a minimális dömpingszintet – önmagukban nem okoznának kárt a közösségi gazdasági ágazatnak.

3.5.   Következtetés

| (46) | Az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban a dömpingellenes eljárást meg kell szüntetni, ha megállapítást nyer, hogy a dömpingkülönbözet 2 %-nál kevesebb. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban a dömpingellenes eljárást meg kell szüntetni, ha megállapítást nyer, hogy a dömpingkülönbözet 2 %-nál kevesebb.

| (47) | Következésképpen, és a fenti megállapítások ismeretében ezen eljárást meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(47)

Következésképpen, és a fenti megállapítások ismeretében ezen eljárást meg kell szüntetni.

| (48) | A dömpingre vonatkozó fenti meghatározások ismeretében és az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban – miszerint amennyiben a dömpingkülönbözet minimális, az eljárást azonnal meg kell szüntetni – úgy ítélték meg, hogy a kárra, az okozati összefüggésre és a közösségi érdekre vonatkozóan nem szükséges következtetéseket levonni, |
| --- | --- |

(48)

A dömpingre vonatkozó fenti meghatározások ismeretében és az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban – miszerint amennyiben a dömpingkülönbözet minimális, az eljárást azonnal meg kell szüntetni – úgy ítélték meg, hogy a kárra, az okozati összefüggésre és a közösségi érdekre vonatkozóan nem szükséges következtetéseket levonni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Koreai Köztársaságból származó kötelek és kábelek behozatalára vonatkozo anti dömping eljárás ezennel megszûnik, ideértve a vasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült, zárt sodrású köteleket, amelyek legnagyobb keresztmetszete meghaladja a 3 mm-t, akár ráerősített szerelvényekkel is rendelkezhetnek, (a továbbiakban: érintett termék), és amelyeket rendszerint a 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 és 7312 10 99 KN-kód alá sorolnak be.

2. cikk

A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 283., 2004.11.20., 6. o.

2

(3)  HL L 217., 1999.8.17., 1. o.

3

(4)  HL L 217., 1999.8.17., 63. o.

4

(5)  HL L 238., 2003.9.25., 13. o.

5

(6)  HL L 238., 2003.9.25., 1. o.

6

(7)  HL L 211., 2001.8.4., 1. o.

7

(8)  HL L 34., 2001.3.2., 4. o.

8

(9)  HL L 211., 2001.8.4., 47. o.

9

(10)  HL L 348., 2002.12.21., 80. o.

10

(11)  HL L 180., 2003.7.18., 34. o.

11

(12)  HL L 120., 2004.4.24., 1. o.

12

(13)  HL L 328., 2004.10.30., 1. o.

13

(14)  HL C 272., 2003.11.13., 2. o.

14

(15)  HL L 211., 2001.8.4., 1. o. (25) preambulumbekezdés

15

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/68

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. október 20.)

az Oroszországban előforduló madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2005/693/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2005) 4176. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/740/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe érkező állatok állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (1) és (6) bekezdésére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 22. cikke (1) és (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a baromfik és madarak elhullással és rendellenességekkel járó fertőző vírusos betegsége, amely rövid időn belül az állat- és a közegészségügyre komoly veszélyt jelentő, és a baromfitenyésztés jövedelmezőségét jelentősen csökkentő járványos méreteket ölthet. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a baromfik és madarak elhullással és rendellenességekkel járó fertőző vírusos betegsége, amely rövid időn belül az állat- és a közegészségügyre komoly veszélyt jelentő, és a baromfitenyésztés jövedelmezőségét jelentősen csökkentő járványos méreteket ölthet.

| (2) | Az Oroszországban előforduló madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló, 2005. október 6-i 2005/693/EK bizottsági határozatot (3) a Bizottság a madárinfluenza Oroszországban történő kitörését követően fogadta el. Az említett határozat felfüggeszti a baromfin kívüli élő madarak Oroszországból történő behozatalát. |
| --- | --- |

(2)

Az Oroszországban előforduló madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló, 2005. október 6-i 2005/693/EK bizottsági határozatot (3) a Bizottság a madárinfluenza Oroszországban történő kitörését követően fogadta el. Az említett határozat felfüggeszti a baromfin kívüli élő madarak Oroszországból történő behozatalát.

| (3) | Ezenkívül a 2005/693/EK határozat felfüggeszti a feldolgozatlan tollnak és tollrészeknek az említett határozat I. mellékletében felsorolt oroszországi körzetekből történő behozatalát. Azonban bizonyos feltételek mellett a feldolgozatlan toll és tollrészek behozatala továbbra is engedélyezett az említett határozat I. mellékletében fel nem sorolt oroszországi körzetekből, beleértve az Urál-hegységtől nyugatra fekvő azon körzeteket, amelyekben a 2005/693/EK határozat elfogadásának időpontjában még nem tört ki madárinfluenza. |
| --- | --- |

(3)

Ezenkívül a 2005/693/EK határozat felfüggeszti a feldolgozatlan tollnak és tollrészeknek az említett határozat I. mellékletében felsorolt oroszországi körzetekből történő behozatalát. Azonban bizonyos feltételek mellett a feldolgozatlan toll és tollrészek behozatala továbbra is engedélyezett az említett határozat I. mellékletében fel nem sorolt oroszországi körzetekből, beleértve az Urál-hegységtől nyugatra fekvő azon körzeteket, amelyekben a 2005/693/EK határozat elfogadásának időpontjában még nem tört ki madárinfluenza.

| (4) | 2005. október 19-én Oroszország tájékoztatta a Bizottságot madárinfluenza Tulában, Oroszország Központi Szövetségi Körzetében történő kitöréséről, ahonnan korábban nem jelentették a betegség kitörését, és ahonnan feldolgozatlan tollat és tollrészeket továbbra is be lehet hozni a 2005/693/EK határozattal összhangban. |
| --- | --- |

(4)

2005. október 19-én Oroszország tájékoztatta a Bizottságot madárinfluenza Tulában, Oroszország Központi Szövetségi Körzetében történő kitöréséről, ahonnan korábban nem jelentették a betegség kitörését, és ahonnan feldolgozatlan tollat és tollrészeket továbbra is be lehet hozni a 2005/693/EK határozattal összhangban.

| (5) | Az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza Törökországban, Romániában és Oroszországban történő jelenlegi kitöréseivel kapcsolatban a körülményekből és a molekuláris epidemiológiai adatokból arra lehet következtetni, hogy a madárinfluenza-vírus Közép-Ázsiából kiindulva a vándormadarak által elterjedt e harmadik országokban. Ezt sejteti a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) legutóbbi oroszországi kiküldetéséről készített jelentése is, amelyet 2005. október 14-én tettek közzé. |
| --- | --- |

(5)

Az A influenzavírus H5N1 altípusa által okozott magas patogenitású madárinfluenza Törökországban, Romániában és Oroszországban történő jelenlegi kitöréseivel kapcsolatban a körülményekből és a molekuláris epidemiológiai adatokból arra lehet következtetni, hogy a madárinfluenza-vírus Közép-Ázsiából kiindulva a vándormadarak által elterjedt e harmadik országokban. Ezt sejteti a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) legutóbbi oroszországi kiküldetéséről készített jelentése is, amelyet 2005. október 14-én tettek közzé.

| (6) | Ezért tilalmat kell elrendelni a feldolgozatlan toll és tollrészek azon oroszországi körzetekből a Közösségbe irányuló behozatalára, ahol legutóbb kitört a járvány vagy amelyek e kockázatnak különösen ki vannak téve, a Közép-Ázsiából és Szibériából – ahol a betegséget észlelték – induló vándormadarak vonulási útvonalával kapcsolatos jelenlegi ismeretekkel összhangban. |
| --- | --- |

(6)

Ezért tilalmat kell elrendelni a feldolgozatlan toll és tollrészek azon oroszországi körzetekből a Közösségbe irányuló behozatalára, ahol legutóbb kitört a járvány vagy amelyek e kockázatnak különösen ki vannak téve, a Közép-Ázsiából és Szibériából – ahol a betegséget észlelték – induló vándormadarak vonulási útvonalával kapcsolatos jelenlegi ismeretekkel összhangban.

| (7) | Ezért a 2005/693/EK bizottsági határozat I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Ezért a 2005/693/EK bizottsági határozat I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/693/EK határozat I. melléklete a következő 4., 5., 6., és 7. ponttal egészül ki:

„4.   Központi szövetségi terület

Az Orosz Föderációban a következőket foglalja magában: Belgorod terület, Brjanszk terület, Ivanovo terület, Kaluga terület, Kosztroma terület, Kurszk terület, Lipetszk terület, Moszkva (szövetségi város), Moszkva terület, Orjol terület, Rjazan terület, Szmolenszk terület, Tambov terület, Tver terület, Tula terület, Vlagyimir terület, Voronyezs terület, Jaroszlav terület.

5.   Déli szövetségi körzet

Az Orosz Föderációban a következőket foglalja magában: Adige Köztársaság, Asztrahán terület, Csecsen Köztársaság, Dagesztán Köztársaság, Ingus Köztársaság, Kabardin-Balkár Köztársaság, Kalmük Köztársaság, Karacsaj-Cserkesz Köztársaság, Krasznodar körzet, Észak-Oszét–Alán Köztársaság, Sztavropol körzet, Rosztov terület, Volgográd terület.

6.   Északnyugati szövetségi körzet

Az Orosz Föderációban a következőket foglalja magában: Arhangelszk terület, Komi Köztársaság, Novgorod terület, Pszkov terület, Vologda terület.

7.   Volgamenti (Volga) szövetségi körzet

Az Orosz Föderációban a következőket foglalja magában: Baskortosztán Köztársaság, Csuvas Köztársaság, Kirov terület, Mari Köztársaság, Mordvin Köztársaság, Nyizsnyij Novgorod terület, Orenburg terület, Penza terület, Perm terület, Permják autonóm körzet, Szamara terület, Szaratov terület, Tatár Köztársaság, Udmurt Köztársaság, Uljanovszk terület.”

2. cikk

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 20-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 1991.9.24., 56. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

1

(2)  HL L 24., 1998.1.31., 9. o. A legutóbb a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv; helyesbített változat: HL L 191., 2004.5.28., 1. o.

2

(3)  HL L 263., 2005.10.8., 22. o.

3

---

Helyesbítések

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/70

---

A Tanács 2005. október 17-i 2005/277/EK határozata a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/428/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapjá L 272., 2005 október 18.
  )

A 2005/277/EK határozat szövege a következő:

„A TANÁCS 2005/277/EK HATÁROZATA

(2005. október 17.)

a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/428/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK rendeletre (1), és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2005. június 6-án elfogadta a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/221/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/428/KKBP határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2005. június 6-án elfogadta a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/221/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/428/KKBP határozatot (2).

| (2) | Határozat született arról, hogy el kell fogadni azon személyek, csoportok és szervezetek naprakésszé tett listáját, akikre, illetve amelyekre a 2580/2001/EK rendelet vonatkozik, |
| --- | --- |

(2)

Határozat született arról, hogy el kell fogadni azon személyek, csoportok és szervezetek naprakésszé tett listáját, akikre, illetve amelyekre a 2580/2001/EK rendelet vonatkozik,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lista helyébe a következő lép:

| 1. | SZEMÉLYEK






  1. | ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- | --- |

1.

SZEMÉLYEK

1.

ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 2. | ABOUD, Maisi (más néven »a svájci Abderrahmane«), született: 1964.10.17., Algír (Algéria),(az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (más néven »a svájci Abderrahmane«), született: 1964.10.17., Algír (Algéria),(az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 6. | ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 7. | ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 8. | ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 9. | ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 10. | ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár

| 11. | DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár) born 10.7.1965 alt. 11.7.1965. in El Dibabiya, Saudi Arabia; citizen Saudi Arabia |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár) born 10.7.1965 alt. 11.7.1965. in El Dibabiya, Saudi Arabia; citizen Saudi Arabia

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár

| 16. | LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz), a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz), a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 21. | RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 25. | SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA-t is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt vezetője), született: 1939.2.08., Cabugao, Fülöp-szigetek |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA-t is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt vezetője), született: 1939.2.08., Cabugao, Fülöp-szigetek

| 26. | TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 2. | CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK






  1. | Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete) |
| --- | --- | --- |

2.

CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

1.

Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete)

| 2. | Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir és al-Hidzsra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir és al-Hidzsra

| 5. | Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Az Új Néphadsereget (NPA) is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt, Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódva (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA-t is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt vezetője) |
| --- | --- |

7.

Az Új Néphadsereget (NPA) is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt, Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódva (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA-t is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt vezetője)

| 8. | Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

8.

Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 9. | Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – IBDA-C) |
| --- | --- |

9.

Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – IBDA-C)

| 10. | Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

10.

Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 11. | Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development) |
| --- | --- |

11.

Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development)

| 12. | Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF) |
| --- | --- |

12.

Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF)

| 13. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

13.

Kahane Chai (Kach)

| 14. | Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

14.

Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL)

| 15. | Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága) |
| --- | --- |

15.

Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága)

| 16. | Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

16.

Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional)

| 17. | Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF) |
| --- | --- |

17.

Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF)

| 18. | Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 19. | Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP |
| --- | --- |

19.

Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP

| 20. | Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC)

| 21. | Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC) |
| --- | --- |

21.

Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC)

| 22. | Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol)

| 23. | Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL) |
| --- | --- |

23.

Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL)

| 24. | Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland)

| 25. | Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC) |
| --- | --- |

25.

Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)

2. cikk

A 2005/428/KKBP határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Ez a határozat kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2005. október 17-én.

a Tanács részéről

az elnökasszony

M. BECKETT”

---

(1)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o. A legutóbb az 1207/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 197., 2005.7.28., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 144., 2005.6.8., 59. o.

2

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/72

---

Helyesbítés a Bizottság 2005. október 17-i 1695/2005/EK a francia intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére irányuló folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról rendeletéhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 272., 2005. október 18.
  )

A 4. oldalon az 5. cikk (1) bekezdése első albekezdésében :

a következő szövegrész:

„... az első részleges pályázati felhívásra szóló ajánlatok beérkezésének határideje 2005. október 26-án, 9 órakor jár le (brüsszeli idő szerint).”

helyesen:

„... az első részleges pályázati felhívásra szóló ajánlatok beérkezésének határideje 2005. október 27-én, 9 órakor jár le (brüsszeli idő szerint).”

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/73

---

Helyesbítés a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések módosításáról szóló, 2005. október 19-i 1712/2005/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 274., 2005. október 20.
  )

A 75. oldalon az 1712/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

„A BIZOTTSÁG 1712/2005/EK RENDELETE

(2005. október 19.)

a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gabonafélékből és rizsből előállított feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítéseket az 1594/2005/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. |
| --- | --- |

(1)

A gabonafélékből és rizsből előállított feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítéseket az 1594/2005/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette.

| (2) | Az 1594/2005/EK rendeletben felsorolt szabályok, kritériumok és feltételek alkalmazása a jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló adatokra a jelenleg érvényben lévő export-visszatérítések módosítását eredményezi, az e rendelet mellékletében foglaltak szerint, |
| --- | --- |

(2)

Az 1594/2005/EK rendeletben felsorolt szabályok, kritériumok és feltételek alkalmazása a jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló adatokra a jelenleg érvényben lévő export-visszatérítések módosítását eredményezi, az e rendelet mellékletében foglaltak szerint,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában, valamint az 1785/2003/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett és az 1518/95/EK rendelet (4) hatálya alá eső termékekre alkalmazandó export-visszatérítések, amelyek az 1594/2005/EK rendelet mellékletében kerültek rögzítésre, az e rendelet mellékletében szereplő termékek tekintetében az ott ismertetett összegeknek megfelelően módosulnak.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 19-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

2

(3)  HL L 254., 2005.9.30., 47. o.

3

(4)  HL L 147., 1995.6.30., 55. o. A legutóbb a 2993/95/EK rendelettel (HL L 312., 1995.12.23., 25. o.) módosított rendelet.”

4

---

| 21.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 276/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 276/74

---

Helyesbítés az egyes gabonaalapú feldolgozott termékekről és keveréktakarmányokról szóló kiviteli engedély iránti kérelmek elutasításáról szóló, 2005. október 19-i 1713/2005/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 274., 2005. október 20.
  )

A 77. oldalon az 1713/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

„A BIZOTTSÁG 1713/2005/EK RENDELETE

(2005. október 19.)

az egyes gabonaalapú feldolgozott termékekről és keveréktakarmányokról szóló kiviteli engedély iránti kérelmek elutasításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az import- és exportengedélyek rendszerének a gabonafélék és a rizs ágazatában való alkalmazásának sajátos szabályairól szóló, 2003. július 28-i 1342/2003/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

A burgonyakeményítőre és a kukoricaalapú termékekre vonatkozó, az export-visszatérítéseket előzetesen rögzítő kiviteli engedély iránti kérelmek volumene jelentős és spekulációs jelleget mutat. Olyan döntés született tehát, hogy az e termékekre szóló kiviteli engedély iránt 2005. október 17-én, 18-án és 19-én beadott minden kérelmet el kell utasítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1342/2003/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a KN 1102 20 10, 1102 20 90, 1103 13 10, 1103 13 90, 1104 23 10, 1108 12 00, 1108 13 00, 1702 30 51, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90 és 1702 90 50 kódszámokhoz tartozó termékekről szóló, az export-visszatérítéseket előzetesen rögzítő kiviteli engedély iránt 2005. október 17-én, 18-án és 19-én benyújtott kérelmek elutasításra kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. október 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 19-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 189., 2003.7.29., 12. o. A legutóbb az 1092/ 2004/EK rendelettel (HL L 209., 2004.6.11., 9. o.) módosított rendelet.”

2

---