# Úřední věstník L 175/8. č

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 175 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 488. července 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 175

České vydání

Právní předpisy

Svazek 488. července 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1072/2005 ze dne 7. července 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1073/2005 ze dne 7. července 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o IFRIC 2 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1074/2005 ze dne 7. července 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1227/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají produkčního potenciálu | 12 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1075/2005 ze dne 7. července 2005 o vydávání vývozních licencí v odvětví vína | 14 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1076/2005 ze dne 7. července 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny | 15 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 1072/2005 ze dne 7. července 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 1073/2005 ze dne 7. července 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o IFRIC 2 (
  1
  )

1

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 1074/2005 ze dne 7. července 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1227/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají produkčního potenciálu

12

Nařízení Komise (ES) č. 1075/2005 ze dne 7. července 2005 o vydávání vývozních licencí v odvětví vína

14

Nařízení Komise (ES) č. 1076/2005 ze dne 7. července 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny

15

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2005, kterým se přiznávají odchylky za účelem uvedení statistických systémů členských států do souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1861) | 16 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2005, kterým se povolují odchylky některým členským státům, pokud jde o první předání čtvrtletních údajů podle nařízení Rady (ES) č. 1222/2004
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1874) | 20 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2005, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých potrubních tvarovek pocházejících z Tchaj-wanu a Vietnamu | 21 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2005, kterým se přiznávají odchylky za účelem uvedení statistických systémů členských států do souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1861)

(oznámeno pod číslem K(2005) 1861)

16

*

Rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2005, kterým se povolují odchylky některým členským státům, pokud jde o první předání čtvrtletních údajů podle nařízení Rady (ES) č. 1222/2004
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1874)

(oznámeno pod číslem K(2005) 1874)

20

*

Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2005, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých potrubních tvarovek pocházejících z Tchaj-wanu a Vietnamu

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 8.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 175/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1072/2005

ze dne 7. července 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 8. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. července 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 7. července 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 45,3 |
| 096 | 42,0 |
| 999 | 43,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 102,8 |
| 999 | 102,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 82,1 |
| 999 | 82,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 58,3 |
| 528 | 53,7 |
| 999 | 56,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,5 |
| 400 | 96,1 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 64,4 |
| 512 | 76,0 |
| 528 | 56,8 |
| 720 | 76,1 |
| 804 | 89,2 |
| 999 | 79,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 80,7 |
| 512 | 47,8 |
| 528 | 60,4 |
| 800 | 35,3 |
| 999 | 56,1 |
| 0809 10 00 | 052 | 180,1 |
| 999 | 180,1 |
| 0809 20 95 | 052 | 282,8 |
| 400 | 316,1 |
| 999 | 299,5 |
| 0809 40 05 | 624 | 113,7 |
| 999 | 113,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

45,3

096

42,0

999

43,7

0707 00 05

052

102,8

999

102,8

0709 90 70

052

82,1

999

82,1

0805 50 10

388

58,3

528

53,7

999

56,0

0808 10 80

388

84,5

400

96,1

404

94,3

508

64,4

512

76,0

528

56,8

720

76,1

804

89,2

999

79,7

0808 20 50

388

80,7

512

47,8

528

60,4

800

35,3

999

56,1

0809 10 00

052

180,1

999

180,1

0809 20 95

052

282,8

400

316,1

999

299,5

0809 40 05

624

113,7

999

113,7

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 8.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 175/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 175/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1073/2005

ze dne 7. července 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o IFRIC 2

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1725/2003 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady, které existovaly ke dni 14. září 2002. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1725/2003 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady, které existovaly ke dni 14. září 2002.

| (2) | Dne 17. prosince 2003 zveřejnila Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) přepracovaný mezinárodní účetní standard (IAS) 32 Finanční nástroje: Zveřejňování a prezentace. IAS 32 stanoví základní principy klasifikace nástrojů jako závazky nebo jmění a byl Evropskou komisí přijat nařízením Komise (ES) č. 2237/2004 (3), a to ode dne 29. prosince 2004. |
| --- | --- |

(2)

Dne 17. prosince 2003 zveřejnila Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) přepracovaný mezinárodní účetní standard (IAS) 32 Finanční nástroje: Zveřejňování a prezentace. IAS 32 stanoví základní principy klasifikace nástrojů jako závazky nebo jmění a byl Evropskou komisí přijat nařízením Komise (ES) č. 2237/2004 (3), a to ode dne 29. prosince 2004.

| (3) | IASB po dvoustranných jednáních se zástupci příslušných spolupracujících skupin a vzhledem k požadavku Komise vyzvala svůj Výbor pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC), aby vypracoval výklad s cílem usnadnit používání přepracovaného standardu IAS 32. |
| --- | --- |

(3)

IASB po dvoustranných jednáních se zástupci příslušných spolupracujících skupin a vzhledem k požadavku Komise vyzvala svůj Výbor pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC), aby vypracoval výklad s cílem usnadnit používání přepracovaného standardu IAS 32.

| (4) | Výklad IFRIC 2 Členské podíly v družstevních účetních jednotkách a podobné nástroje byl zveřejněn dne 25. listopadu 2004. Objasňuje, že klasifikace členských podílů jako finančních závazků nebo jmění záleží na povaze takových podílů, zejména na okolnostech splácení. Skutečné datum použití tohoto výkladu je stejné jako pro standard IAS 32, jak již bylo stanoveno v bodě odůvodnění 3 nařízení Komise (ES) č. 2237/2004, kterým se ode dne 29. prosince 2004 přijímá IAS 32. |
| --- | --- |

(4)

Výklad IFRIC 2 Členské podíly v družstevních účetních jednotkách a podobné nástroje byl zveřejněn dne 25. listopadu 2004. Objasňuje, že klasifikace členských podílů jako finančních závazků nebo jmění záleží na povaze takových podílů, zejména na okolnostech splácení. Skutečné datum použití tohoto výkladu je stejné jako pro standard IAS 32, jak již bylo stanoveno v bodě odůvodnění 3 nařízení Komise (ES) č. 2237/2004, kterým se ode dne 29. prosince 2004 přijímá IAS 32.

| (5) | Z konzultace s odborníky v této oblasti vyplývá, že výklad IFRIC 2 Členské podíly v družstevních účetních jednotkách a podobné nástroje splňuje technická kritéria, která jsou pro přijetí stanovena v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. |
| --- | --- |

(5)

Z konzultace s odborníky v této oblasti vyplývá, že výklad IFRIC 2 Členské podíly v družstevních účetních jednotkách a podobné nástroje splňuje technická kritéria, která jsou pro přijetí stanovena v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002.

| (6) | Nařízení (ES) č. 1725/2003 by tedy mělo být patřičně pozměněno. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (ES) č. 1725/2003 by tedy mělo být patřičně pozměněno.

| (7) | Tato změna by měla výjimečně vstoupit v platnost ke konci finančního roku obchodních společností, který začíná dne 1. ledna 2005 nebo později, před uveřejněním tohoto nařízení. Retroaktivní provádění je výjimečně ospravedlněno tím, aby družstva mohla vypracovat účetnictví v souladu s IAS 32 podle výkladu IFRIC 2, a tím, že příslušné obchodní společnosti mohly toto provádění oprávněně očekávat již v okamžiku přijetí IAS 32. |
| --- | --- |

(7)

Tato změna by měla výjimečně vstoupit v platnost ke konci finančního roku obchodních společností, který začíná dne 1. ledna 2005 nebo později, před uveřejněním tohoto nařízení. Retroaktivní provádění je výjimečně ospravedlněno tím, aby družstva mohla vypracovat účetnictví v souladu s IAS 32 podle výkladu IFRIC 2, a tím, že příslušné obchodní společnosti mohly toto provádění oprávněně očekávat již v okamžiku přijetí IAS 32.

| (8) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro účetní předpisy, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro účetní předpisy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1725/2003 se mění takto:

Vkládá se znění výkladu IFRIC 2 Členské podíly v družstevních účetních jednotkách a podobné nástroje, jenž je uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se na každý finanční rok obchodní společnosti, který začíná dne 1. ledna 2005 nebo později.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. července 2005.

Za Komisi

Charlie McCREEVY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 13.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 211/2005 (Úř. věst. L 41, 11.2.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 393, 31.12.2004, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

MEZINÁRODNÍ STANDARDY ÚČETNÍHO VÝKAZNICTVÍ

| IFRIC 2 | Členské podíly v družstevních účetních jednotkách a podobné nástroje |
| --- | --- |

IFRIC 2

Členské podíly v družstevních účetních jednotkách a podobné nástroje

Kopírování je povoleno v rámci Evropského hospodářského prostoru. Všechna stávající práva mimo EHP jsou vyhrazena, s výjimkou práva kopírovat pro osobní využití nebo jiné poctivé účely. Další informace lze získat od IASB na internetové stránce www.iasb.org.uk

INTERPRETACE IFRIC 2

Členské podíly v družstevních účetních jednotkách a podobné nástroje

Odkazy

| — | IAS 32 Finanční nástroje: Zveřejňování a prezentace (po novele z roku 2003) |
| --- | --- |

—

IAS 32 Finanční nástroje: Zveřejňování a prezentace (po novele z roku 2003)

| — | IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování (po novele z roku 2003) |
| --- | --- |

—

IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování (po novele z roku 2003)

Východiska

| 1. | Družstva a jiné podobné účetní jednotky jsou vytvářeny skupinami osob za účelem uspokojování ekonomických nebo společenských potřeb. Národní práva typicky definují družstvo jako společenství usilující o prosazování ekonomického pokroku cestou společné podnikatelské činnosti (princip svépomoci). Členské nároky v družstvech jsou často charakterizovány jako členské podíly, členské jednotky nebo podobně – dále jsou uváděny jako „členské podíly“. |
| --- | --- |

1.

Družstva a jiné podobné účetní jednotky jsou vytvářeny skupinami osob za účelem uspokojování ekonomických nebo společenských potřeb. Národní práva typicky definují družstvo jako společenství usilující o prosazování ekonomického pokroku cestou společné podnikatelské činnosti (princip svépomoci). Členské nároky v družstvech jsou často charakterizovány jako členské podíly, členské jednotky nebo podobně – dále jsou uváděny jako „členské podíly“.

| 2. | IAS 32 stanoví zásady pro klasifikaci finančních nástrojů na finanční závazky nebo vlastní kapitál. Tyto zásady se použijí zejména na nástroje s prodejní opcí, které držiteli umožňují předat takové nástroje emitentovi za peníze nebo jiný finanční nástroj. Použití této zásady na členské podíly v družstevních účetních jednotkách a na podobné nástroje je obtížné. Někteří uživatelé Mezinárodních standardů účetního výkaznictví žádali o pomoc při objasnění, jak použít zásady IAS 32 na členské podíly a podobné nástroje, které mají určité znaky, a okolnosti, za nichž tyto znaky ovlivňují klasifikaci na závazky nebo na vlastní kapitál. |
| --- | --- |

2.

IAS 32 stanoví zásady pro klasifikaci finančních nástrojů na finanční závazky nebo vlastní kapitál. Tyto zásady se použijí zejména na nástroje s prodejní opcí, které držiteli umožňují předat takové nástroje emitentovi za peníze nebo jiný finanční nástroj. Použití této zásady na členské podíly v družstevních účetních jednotkách a na podobné nástroje je obtížné. Někteří uživatelé Mezinárodních standardů účetního výkaznictví žádali o pomoc při objasnění, jak použít zásady IAS 32 na členské podíly a podobné nástroje, které mají určité znaky, a okolnosti, za nichž tyto znaky ovlivňují klasifikaci na závazky nebo na vlastní kapitál.

Rozsah působnosti

| 3. | Tato interpretace se použije na finanční nástroje v rozsahu působnosti IAS 32, včetně finančních nástrojů emitovaných členům družstevních účetních jednotek, které dokládají vlastnický podíl členů na takové účetní jednotce. Tato interpretace se nepoužije na finanční nástroje, které budou nebo mohou být vypořádány vlastním kapitálovým nástrojem této účetní jednotky. |
| --- | --- |

3.

Tato interpretace se použije na finanční nástroje v rozsahu působnosti IAS 32, včetně finančních nástrojů emitovaných členům družstevních účetních jednotek, které dokládají vlastnický podíl členů na takové účetní jednotce. Tato interpretace se nepoužije na finanční nástroje, které budou nebo mohou být vypořádány vlastním kapitálovým nástrojem této účetní jednotky.

Předmět sporu

| 4. | Mnohé finanční nástroje, včetně členských podílů mají vlastnosti vlastního kapitálu, včetně hlasovacích práv a práv účastnit se na rozdělování dividend. Některé finanční nástroje dávají držiteli právo požadovat zpětný odkup za peníze nebo jiné finanční aktivum, ale mohou obsahovat nebo podléhat omezení možnosti umoření tohoto finančního nástroje. Jak mají být vyhodnoceny takovéto podmínky zpětného odkupu při určení, zda bude finanční nástroj klasifikován jako závazek nebo vlastní kapitál? |
| --- | --- |

4.

Mnohé finanční nástroje, včetně členských podílů mají vlastnosti vlastního kapitálu, včetně hlasovacích práv a práv účastnit se na rozdělování dividend. Některé finanční nástroje dávají držiteli právo požadovat zpětný odkup za peníze nebo jiné finanční aktivum, ale mohou obsahovat nebo podléhat omezení možnosti umoření tohoto finančního nástroje. Jak mají být vyhodnoceny takovéto podmínky zpětného odkupu při určení, zda bude finanční nástroj klasifikován jako závazek nebo vlastní kapitál?

Dohoda

| 5. | Smluvní právo držitele finančního nástroje (včetně členských podílů družstevních účetních jednotek) požadovat zpětný odkup samo o sobě nezakládá požadavek klasifikovat finanční nástroj jako finanční závazek. Účetní jednotka spíše musí při určení finančního nástroje za finanční závazek nebo vlastní kapitál vzít v úvahu veškeré podmínky a okolnosti tohoto finančního nástroje. Tyto podmínky a okolnosti zahrnují příslušné místní zákony, předpisy a stanovy účetní jednotky platné k datu klasifikace, nikoli však očekávané budoucí změny takových zákonů, předpisů nebo stanov. |
| --- | --- |

5.

Smluvní právo držitele finančního nástroje (včetně členských podílů družstevních účetních jednotek) požadovat zpětný odkup samo o sobě nezakládá požadavek klasifikovat finanční nástroj jako finanční závazek. Účetní jednotka spíše musí při určení finančního nástroje za finanční závazek nebo vlastní kapitál vzít v úvahu veškeré podmínky a okolnosti tohoto finančního nástroje. Tyto podmínky a okolnosti zahrnují příslušné místní zákony, předpisy a stanovy účetní jednotky platné k datu klasifikace, nikoli však očekávané budoucí změny takových zákonů, předpisů nebo stanov.

| 6. | Členské podíly, které by byly klasifikovány jako vlastní kapitál, pokud by členové neměli právo požadovat zpětný odkup, jsou vlastním kapitálem, pokud je splněna jedna z podmínek popsaných v odstavcích 7 a 8. Vklady splatné na požádání, včetně běžných účtů, depozitních účtů a podobných kontraktů, které vznikají, když členové vystupují jako zákazníci, jsou finančními závazky účetní jednotky. |
| --- | --- |

6.

Členské podíly, které by byly klasifikovány jako vlastní kapitál, pokud by členové neměli právo požadovat zpětný odkup, jsou vlastním kapitálem, pokud je splněna jedna z podmínek popsaných v odstavcích 7 a 8. Vklady splatné na požádání, včetně běžných účtů, depozitních účtů a podobných kontraktů, které vznikají, když členové vystupují jako zákazníci, jsou finančními závazky účetní jednotky.

| 7. | Členské podíly jsou vlastním kapitálem, pokud má účetní jednotka nepodmíněné právo odepřít zpětný odkup členských podílů. |
| --- | --- |

7.

Členské podíly jsou vlastním kapitálem, pokud má účetní jednotka nepodmíněné právo odepřít zpětný odkup členských podílů.

| 8. | Místní zákony, předpisy a stanovy účetní jednotky mohou klást různé typy zákazů týkajících se zpětného odkupu, například nepodmíněné zákazy nebo zákazy založené na kritériu likvidity. Je-li zpětný odkup nepodmíněně zakázán místními zákony, předpisy nebo stanovami účetní jednotky, členské podíly jsou vlastním kapitálem. Avšak ustanovení v místních zákonech, předpisech nebo stanovách účetní jednotky, která zakazují zpětný odkup pouze, jsou-li splněny (nebo nesplněny) podmínky – takové jako požadavek zachování likvidity – nevedou k tomu, aby členské podíly byly vlastním kapitálem. |
| --- | --- |

8.

Místní zákony, předpisy a stanovy účetní jednotky mohou klást různé typy zákazů týkajících se zpětného odkupu, například nepodmíněné zákazy nebo zákazy založené na kritériu likvidity. Je-li zpětný odkup nepodmíněně zakázán místními zákony, předpisy nebo stanovami účetní jednotky, členské podíly jsou vlastním kapitálem. Avšak ustanovení v místních zákonech, předpisech nebo stanovách účetní jednotky, která zakazují zpětný odkup pouze, jsou-li splněny (nebo nesplněny) podmínky – takové jako požadavek zachování likvidity – nevedou k tomu, aby členské podíly byly vlastním kapitálem.

| 9. | Nepodmíněný zákaz může být absolutní, pak jsou všechny zpětné odkupy zakázány. Nepodmíněný zákaz může být dílčí, pak zakazuje zpětný odkup členských podílů, jestliže zpětný odkup by mohl způsobit, že počet členských podílů nebo částka vloženého kapitálu z členských podílů klesne pod specifikovanou úroveň. Členské podíly nad rámec zákazu zpětného odkupu jsou závazky, pokud účetní jednotka nemá nepodmíněné právo zamítnout zpětný odkup tak, jak je popsáno v odstavci 7. V některých případech počet podílů nebo částka vloženého kapitálu jakožto objekt zákazu zpětného odkupu mohou být čas od času změněny. Taková změna zákazu zpětného odkupu vede k přesunu mezi finančními závazky a vlastním kapitálem. |
| --- | --- |

9.

Nepodmíněný zákaz může být absolutní, pak jsou všechny zpětné odkupy zakázány. Nepodmíněný zákaz může být dílčí, pak zakazuje zpětný odkup členských podílů, jestliže zpětný odkup by mohl způsobit, že počet členských podílů nebo částka vloženého kapitálu z členských podílů klesne pod specifikovanou úroveň. Členské podíly nad rámec zákazu zpětného odkupu jsou závazky, pokud účetní jednotka nemá nepodmíněné právo zamítnout zpětný odkup tak, jak je popsáno v odstavci 7. V některých případech počet podílů nebo částka vloženého kapitálu jakožto objekt zákazu zpětného odkupu mohou být čas od času změněny. Taková změna zákazu zpětného odkupu vede k přesunu mezi finančními závazky a vlastním kapitálem.

| 10. | K původnímu uznání účetní jednotka ocení svůj finanční závazek ze zpětného odkupu reálnou hodnotou. V případě členských podílů charakteru zpětného odkupu účetní jednotka nevyčíslí reálnou hodnotu finančního závazku ze zpětného odkupu nižší, než je maximální částka dluhu podle ustanovení o zpětném odkupu v jejích stanovách nebo použitelných právních normách diskontovaná od prvého data, od něhož by tato částka mohla být požadována k proplacení (viz příklad 3). |
| --- | --- |

10.

K původnímu uznání účetní jednotka ocení svůj finanční závazek ze zpětného odkupu reálnou hodnotou. V případě členských podílů charakteru zpětného odkupu účetní jednotka nevyčíslí reálnou hodnotu finančního závazku ze zpětného odkupu nižší, než je maximální částka dluhu podle ustanovení o zpětném odkupu v jejích stanovách nebo použitelných právních normách diskontovaná od prvého data, od něhož by tato částka mohla být požadována k proplacení (viz příklad 3).

| 11. | Jak je požadováno odstavcem 35 IAS 32, podíly vyplácené držitelům kapitálových nástrojů jsou vykázány přímo ve vlastním kapitálu, očištěny o jakýkoli prospěch z daně ze zisku. Úroky, dividendy a jiné výdělky spjaté s finančními nástroji klasifikovanými jako finanční závazky jsou náklady bez ohledu na to, zda tyto vyplacené částky jsou právně charakterizovány jako dividendy, úroky nebo jinak. |
| --- | --- |

11.

Jak je požadováno odstavcem 35 IAS 32, podíly vyplácené držitelům kapitálových nástrojů jsou vykázány přímo ve vlastním kapitálu, očištěny o jakýkoli prospěch z daně ze zisku. Úroky, dividendy a jiné výdělky spjaté s finančními nástroji klasifikovanými jako finanční závazky jsou náklady bez ohledu na to, zda tyto vyplacené částky jsou právně charakterizovány jako dividendy, úroky nebo jinak.

| 12. | Dodatek, který je nedílnou součástí této dohody, poskytuje příklady aplikace této dohody. |
| --- | --- |

12.

Dodatek, který je nedílnou součástí této dohody, poskytuje příklady aplikace této dohody.

Zveřejnění

| 13. | Pokud změna zákazu zpětného odkupu vede k přesunu mezi finančními závazky a vlastním kapitálem, účetní jednotka zveřejní samostatně částku, termín a důvod tohoto přesunu. |
| --- | --- |

13.

Pokud změna zákazu zpětného odkupu vede k přesunu mezi finančními závazky a vlastním kapitálem, účetní jednotka zveřejní samostatně částku, termín a důvod tohoto přesunu.

Datum účinnosti

| 14. | Datum účinnosti a přechodná ustanovení této interpretace jsou tytéž jako pro IAS 32 (novelizovaném v roce 2003). Účetní jednotka použije tuto interpretaci pro roční období počínající 1. lednem 2005 nebo později. Používá-li účetní jednotka tuto interpretaci v obdobích počínajících před 1. lednem 2005, tuto skutečnost zveřejní. Tato interpretace bude aplikována retrospektivně. |
| --- | --- |

14.

Datum účinnosti a přechodná ustanovení této interpretace jsou tytéž jako pro IAS 32 (novelizovaném v roce 2003). Účetní jednotka použije tuto interpretaci pro roční období počínající 1. lednem 2005 nebo později. Používá-li účetní jednotka tuto interpretaci v obdobích počínajících před 1. lednem 2005, tuto skutečnost zveřejní. Tato interpretace bude aplikována retrospektivně.

Dodatek

PŘÍKLADY POUŽITÍ DOHODY

Tento dodatek je nedílnou součástí této interpretace.

| A1 | Tento dodatek vysvětluje sedm příkladů aplikace dohody z této IFRIC. Příklady nepředstavují úplný výčet; možné jsou i jiné případy. Každý příklad předpokládá, že neexistují jiné podmínky než ty, které jsou vymezeny v zadání příkladu, na základě nichž by mohlo být požadováno, aby byl finanční nástroj klasifikován jako finanční závazek. |
| --- | --- |

A1

Tento dodatek vysvětluje sedm příkladů aplikace dohody z této IFRIC. Příklady nepředstavují úplný výčet; možné jsou i jiné případy. Každý příklad předpokládá, že neexistují jiné podmínky než ty, které jsou vymezeny v zadání příkladu, na základě nichž by mohlo být požadováno, aby byl finanční nástroj klasifikován jako finanční závazek.

NEPODMÍNĚNÉ PRÁVO ODMÍTNOUT ZPĚTNÝ ODKUP (odstavec 7)

Příklad 1

Zadání

| A2 | Stanovy účetní jednotky uvádějí, že zpětné odkupy jsou prováděny na základě volné úvahy účetní jednotky. Tyto stanovy dále nerozvádí nebo neomezují toto rozhodnutí. V minulosti účetní jednotka nikdy neodmítla zpětný odkup členských podílů, i když představenstvo má právo tak učinit. |
| --- | --- |

A2

Stanovy účetní jednotky uvádějí, že zpětné odkupy jsou prováděny na základě volné úvahy účetní jednotky. Tyto stanovy dále nerozvádí nebo neomezují toto rozhodnutí. V minulosti účetní jednotka nikdy neodmítla zpětný odkup členských podílů, i když představenstvo má právo tak učinit.

Klasifikace

| A3 | Účetní jednotka má nepodmíněné právo odmítnout zpětný odkup a členské podíly jsou vlastním kapitálem. IAS 32 stanoví zásady pro klasifikaci, která vychází z podmínek finančního nástroje, a upozorňuje, že minulá historie plateb provedených na základě volné úvahy nebo záměr je provést nemůže vyvolat klasifikaci tohoto nástroje jako závazku. Odstavec AG26 IAS 32 uvádí:
  Když přednostní akcie nejsou zpětně odkoupitelné, je vhodná klasifikace určená jinými právy, která se k nim váží. Klasifikace vychází z vyhodnocení podstaty smluvních uspořádání a z definic finančního závazku a nástroje vlastního kapitálu. Když je rozdělování držitelům přednostních akcií, ať již kumulativních, nebo nekumulativních, na zvážení emitenta, akcie jsou nástroje vlastního kapitálu. Klasifikace přednostní akcie jako nástroje vlastního kapitálu nebo finančního závazku není ovlivněna například:






  a) | minulostí provádění rozdělování; |
| --- | --- | --- |

A3

Účetní jednotka má nepodmíněné právo odmítnout zpětný odkup a členské podíly jsou vlastním kapitálem. IAS 32 stanoví zásady pro klasifikaci, která vychází z podmínek finančního nástroje, a upozorňuje, že minulá historie plateb provedených na základě volné úvahy nebo záměr je provést nemůže vyvolat klasifikaci tohoto nástroje jako závazku. Odstavec AG26 IAS 32 uvádí:

Když přednostní akcie nejsou zpětně odkoupitelné, je vhodná klasifikace určená jinými právy, která se k nim váží. Klasifikace vychází z vyhodnocení podstaty smluvních uspořádání a z definic finančního závazku a nástroje vlastního kapitálu. Když je rozdělování držitelům přednostních akcií, ať již kumulativních, nebo nekumulativních, na zvážení emitenta, akcie jsou nástroje vlastního kapitálu. Klasifikace přednostní akcie jako nástroje vlastního kapitálu nebo finančního závazku není ovlivněna například:

a)

minulostí provádění rozdělování;

| b) | záměrem provést v budoucnosti rozdělení; |
| --- | --- |

b)

záměrem provést v budoucnosti rozdělení;

| c) | možným záporným dopadem na cenu kmenových akcií emitenta, pokud rozdělení nejsou uskutečněna (z důvodu omezení výplaty dividend z kmenových akcií, nejsou-li placeny dividendy z přednostních akcií); |
| --- | --- |

c)

možným záporným dopadem na cenu kmenových akcií emitenta, pokud rozdělení nejsou uskutečněna (z důvodu omezení výplaty dividend z kmenových akcií, nejsou-li placeny dividendy z přednostních akcií);

| d) | výší rezervních fondů emitenta; |
| --- | --- |

d)

výší rezervních fondů emitenta;

| e) | emitentovým očekáváním zisku nebo ztráty za období nebo |
| --- | --- |

e)

emitentovým očekáváním zisku nebo ztráty za období nebo

| f) | schopností či neschopností emitenta ovlivnit výši svého zisku nebo ztráty za období. |
| --- | --- |

f)

schopností či neschopností emitenta ovlivnit výši svého zisku nebo ztráty za období.

Příklad 2

Zadání

| A4 | Stanovy účetní jednotky stanoví, že se zpětný odkup provádí na základě volné úvahy účetní jednotky. Stanovy však dále uvádějí, že schválení zpětného odkupu je automatické, pokud je účetní jednotka schopná platbu uskutečnit bez porušení místních předpisů týkajících se likvidity nebo rezervních fondů. |
| --- | --- |

A4

Stanovy účetní jednotky stanoví, že se zpětný odkup provádí na základě volné úvahy účetní jednotky. Stanovy však dále uvádějí, že schválení zpětného odkupu je automatické, pokud je účetní jednotka schopná platbu uskutečnit bez porušení místních předpisů týkajících se likvidity nebo rezervních fondů.

Klasifikace

| A5 | Účetní jednotka nemá nepodmíněné právo odmítnout zpětný odkup a členské podíly jsou finančním závazkem. Omezení popsaná výše se zakládají na schopnosti účetní jednotky uhradit svůj závazek. Omezují zpětné odkupy pouze v případech, pokud nejsou splněny požadavky na likviditu nebo rezervní fondy, a to pouze do té doby, dokud nejsou splněny. Z toho důvodu nemohou podle zásad uvedených v IAS 32 vést ke klasifikaci finančního nástroje jako vlastní kapitál. Odstavec AG25 IAS 32 uvádí:
  Přednostní akcie mohou být vydány s různými právy. Při určení, zda je přednostní akcie finančním závazkem nebo nástrojem vlastního kapitálu, emitent posuzuje jednotlivá práva spojená s akcií, aby stanovil, zda se projevují základní vlastnosti finančního závazku. Například přednostní akcie, která se poskytuje ke zpětnému odkupu ke specifickému datu nebo na základě opce držitele, obsahuje finanční závazek, protože emitent má závazek převést finanční aktivum držiteli těchto akcií. Potenciální neschopnost emitenta uspokojit závazek ze zpětného odkupu přednostních akcií, když je to smluvně požadováno, ať už z důvodu nedostatku prostředků, statutárních omezení nebo nedostatečného zisku nebo rezervních fondů, neruší závazek. (Zvýraznění přidáno) |
| --- | --- |

A5

Účetní jednotka nemá nepodmíněné právo odmítnout zpětný odkup a členské podíly jsou finančním závazkem. Omezení popsaná výše se zakládají na schopnosti účetní jednotky uhradit svůj závazek. Omezují zpětné odkupy pouze v případech, pokud nejsou splněny požadavky na likviditu nebo rezervní fondy, a to pouze do té doby, dokud nejsou splněny. Z toho důvodu nemohou podle zásad uvedených v IAS 32 vést ke klasifikaci finančního nástroje jako vlastní kapitál. Odstavec AG25 IAS 32 uvádí:

Přednostní akcie mohou být vydány s různými právy. Při určení, zda je přednostní akcie finančním závazkem nebo nástrojem vlastního kapitálu, emitent posuzuje jednotlivá práva spojená s akcií, aby stanovil, zda se projevují základní vlastnosti finančního závazku. Například přednostní akcie, která se poskytuje ke zpětnému odkupu ke specifickému datu nebo na základě opce držitele, obsahuje finanční závazek, protože emitent má závazek převést finanční aktivum držiteli těchto akcií. Potenciální neschopnost emitenta uspokojit závazek ze zpětného odkupu přednostních akcií, když je to smluvně požadováno, ať už z důvodu nedostatku prostředků, statutárních omezení nebo nedostatečného zisku nebo rezervních fondů, neruší závazek. (Zvýraznění přidáno)

ZÁKAZY ZPĚTNÉHO ODKUPU (odstavce 8 a 9)

Příklad 3

Zadání

| A6 | Družstevní účetní jednotka v minulosti vydala svým členům podíly k různým datům a v různých částkách následovně:






  a) | 1. ledna 20x1 100 000 podílů po 10 p.j. (1 000 000 p.j.); |
| --- | --- | --- |

A6

Družstevní účetní jednotka v minulosti vydala svým členům podíly k různým datům a v různých částkách následovně:

a)

1. ledna 20x1 100 000 podílů po 10 p.j. (1 000 000 p.j.);

| b) | 1. leden 20x2 100 000 podílů po 20 p.j. (další 2 000 000 p.j., to znamená celková částka vydaných podílů činí 3 000 000 p.j.). |
| --- | --- |

b)

1. leden 20x2 100 000 podílů po 20 p.j. (další 2 000 000 p.j., to znamená celková částka vydaných podílů činí 3 000 000 p.j.).

Podíly jsou zpětně vykupitelné na požádání za částky, za něž byly vydány.

| A7 | Stanovy účetní jednotky stanovují, že kumulativní zpětný odkup nemůže převýšit 20 procent z nejvyššího počtu kdykoli předtím existujících členských podílů. K 31. prosinci 20x2 má účetní jednotka 200 000 existujících podílů, což je nejvyšší počet členských podílů, který kdy existoval, a žádné podíly nebyly v minulosti zpětně vykoupeny. 1. ledna 20x3 účetní jednotka pozměnila své stanovy a navýšila povolenou úroveň kumulativních zpětných odkupů na 25 procent z nejvyššího počtu svých kdykoli předtím existujících členských podílů. |
| --- | --- |

A7

Stanovy účetní jednotky stanovují, že kumulativní zpětný odkup nemůže převýšit 20 procent z nejvyššího počtu kdykoli předtím existujících členských podílů. K 31. prosinci 20x2 má účetní jednotka 200 000 existujících podílů, což je nejvyšší počet členských podílů, který kdy existoval, a žádné podíly nebyly v minulosti zpětně vykoupeny. 1. ledna 20x3 účetní jednotka pozměnila své stanovy a navýšila povolenou úroveň kumulativních zpětných odkupů na 25 procent z nejvyššího počtu svých kdykoli předtím existujících členských podílů.

Klasifikace

Před změnou stanov

| A8 | Členské podíly převyšující zákaz zpětného odkupu jsou finančními závazky. Družstevní účetní jednotka při původním uznání oceňuje tento finanční závazek reálnou hodnotou. Protože jsou tyto podíly zpětně vykupitelné na požádání, stanoví družstevní účetní jednotka reálnou hodnotu takového finančního závazku dle požadavků odstavce 49 IAS 39, který uvádí: „Reálná hodnota finančního závazku splatného na požádání (např. vklady na požádání) není nižší než částka dluhu splatného na požádání...“. Proto tedy tato družstevní účetní jednotka klasifikuje jako finanční závazky maximální částku dluhu splatného na požádání podle ustanovení o zpětném odkupu. |
| --- | --- |

A8

Členské podíly převyšující zákaz zpětného odkupu jsou finančními závazky. Družstevní účetní jednotka při původním uznání oceňuje tento finanční závazek reálnou hodnotou. Protože jsou tyto podíly zpětně vykupitelné na požádání, stanoví družstevní účetní jednotka reálnou hodnotu takového finančního závazku dle požadavků odstavce 49 IAS 39, který uvádí: „Reálná hodnota finančního závazku splatného na požádání (např. vklady na požádání) není nižší než částka dluhu splatného na požádání...“. Proto tedy tato družstevní účetní jednotka klasifikuje jako finanční závazky maximální částku dluhu splatného na požádání podle ustanovení o zpětném odkupu.

| A9 | 1. ledna 20x1 činí maximální částka dluhu podle ustanovení o zpětném odkupu 20 000 podílů po 10 p.j., a proto účetní jednotka klasifikuje jako finanční závazek 200 000 p.j. a 800 000 p.j. jako vlastní kapitál. Avšak 1. ledna 20x2 z důvodu vydání nových podílů po 20 p.j. se maximální částka dluhu podle ustanovení o zpětném odkupu zvýší na 40 000 podílů po 20 p.j. Vydání dalších podílů po 20 p.j. vytváří nový závazek, který je při původním zaúčtování oceněn reálnou hodnotou. Tento závazek poté, co byly vydány tyto podíly činí 20 procent z celkových vydaných podílů (200 000) oceněných po 20 p.j., neboli 800 000. To vyžaduje zachycení dalšího závazku 600 000 p.j. V tomto příkladu není uznán žádný zisk nebo ztráta. Proto nyní účetní jednotka klasifikuje 800 000 p.j. jako finanční závazky a 2 200 000 jako vlastní kapitál. V tomto příkladu se předpokládá, že se částky mezi 1. lednem 20x1 a 31. prosincem 20x2 nezměnily. |
| --- | --- |

A9

1. ledna 20x1 činí maximální částka dluhu podle ustanovení o zpětném odkupu 20 000 podílů po 10 p.j., a proto účetní jednotka klasifikuje jako finanční závazek 200 000 p.j. a 800 000 p.j. jako vlastní kapitál. Avšak 1. ledna 20x2 z důvodu vydání nových podílů po 20 p.j. se maximální částka dluhu podle ustanovení o zpětném odkupu zvýší na 40 000 podílů po 20 p.j. Vydání dalších podílů po 20 p.j. vytváří nový závazek, který je při původním zaúčtování oceněn reálnou hodnotou. Tento závazek poté, co byly vydány tyto podíly činí 20 procent z celkových vydaných podílů (200 000) oceněných po 20 p.j., neboli 800 000. To vyžaduje zachycení dalšího závazku 600 000 p.j. V tomto příkladu není uznán žádný zisk nebo ztráta. Proto nyní účetní jednotka klasifikuje 800 000 p.j. jako finanční závazky a 2 200 000 jako vlastní kapitál. V tomto příkladu se předpokládá, že se částky mezi 1. lednem 20x1 a 31. prosincem 20x2 nezměnily.

Poté, co byly stanovy změněny

| A10 | Po změně ve svých stanovách může být družstevní účetní jednotka vyzvána ke zpětnému odkupu maximálně 25 procent jejích existujících podílů neboli maximálně 50 000 podílů po 20 p.j. Proto 1. ledna 20x3 klasifikuje družstevní účetní jednotka jako finanční závazky 1 000 000 p.j., což je maximální částka dluhu splatného na požádání podle ustanovení o zpětném odkupu, jak je stanoveno v souladu s odstavcem 49 IAS 39. Proto převede 1. ledna 20x3 z vlastního kapitálu do finančních závazků částku 200 000 p.j. s tím, že 2 000 000 zůstávají klasifikovány jako vlastní kapitál. V tomto příkladu účetní jednotka neuzná zisk nebo ztrátu z tohoto převodu. |
| --- | --- |

A10

Po změně ve svých stanovách může být družstevní účetní jednotka vyzvána ke zpětnému odkupu maximálně 25 procent jejích existujících podílů neboli maximálně 50 000 podílů po 20 p.j. Proto 1. ledna 20x3 klasifikuje družstevní účetní jednotka jako finanční závazky 1 000 000 p.j., což je maximální částka dluhu splatného na požádání podle ustanovení o zpětném odkupu, jak je stanoveno v souladu s odstavcem 49 IAS 39. Proto převede 1. ledna 20x3 z vlastního kapitálu do finančních závazků částku 200 000 p.j. s tím, že 2 000 000 zůstávají klasifikovány jako vlastní kapitál. V tomto příkladu účetní jednotka neuzná zisk nebo ztrátu z tohoto převodu.

Příklad 4

Zadání

| A11 | Místní zákon upravující působení družstev nebo podmínky stanov účetní jednotky zakazují účetní jednotce zpětný odkup členských podílů, jestliže by se tímto odkupem snížil vložený kapitál z členských podílů pod 75 procent nejvyšší částky vloženého kapitálu z členských vkladů. Nejvyšší částka pro určité družstvo je 1 000 000 p.j. K rozvahovému dni je zůstatek vloženého kapitálu 900 000 p.j. |
| --- | --- |

A11

Místní zákon upravující působení družstev nebo podmínky stanov účetní jednotky zakazují účetní jednotce zpětný odkup členských podílů, jestliže by se tímto odkupem snížil vložený kapitál z členských podílů pod 75 procent nejvyšší částky vloženého kapitálu z členských vkladů. Nejvyšší částka pro určité družstvo je 1 000 000 p.j. K rozvahovému dni je zůstatek vloženého kapitálu 900 000 p.j.

Klasifikace

| A12 | V tomto případě bude 750 000 p.j. klasifikováno jako vlastní kapitál a 150 000 p.j. jako finanční závazky. K odstavcům již citovaným uvádí navíc odstavec 18b) IAS 32:
  ... finanční nástroj, který dává držiteli právo předat je zpátky emitentovi za peníze nebo jiné finanční aktivum („nástroj s prodejní opcí“) je finančním závazkem. Je tomu tak dokonce i když částka peněz nebo jiných finančních aktiv je určena na základě indexu nebo jiné položky, která má potenciál narůst či klesnout nebo když právní forma nástroje s prodejní opcí dává držiteli právo na zbytkový podíl na aktivech emitenta. Existence držitelovy opce předložit nástroj emitentovi zpátky za peníze nebo jiné finanční aktivum znamená, že nástroj s prodejní opcí splňuje definici finančního závazku. |
| --- | --- |

A12

V tomto případě bude 750 000 p.j. klasifikováno jako vlastní kapitál a 150 000 p.j. jako finanční závazky. K odstavcům již citovaným uvádí navíc odstavec 18b) IAS 32:

... finanční nástroj, který dává držiteli právo předat je zpátky emitentovi za peníze nebo jiné finanční aktivum („nástroj s prodejní opcí“) je finančním závazkem. Je tomu tak dokonce i když částka peněz nebo jiných finančních aktiv je určena na základě indexu nebo jiné položky, která má potenciál narůst či klesnout nebo když právní forma nástroje s prodejní opcí dává držiteli právo na zbytkový podíl na aktivech emitenta. Existence držitelovy opce předložit nástroj emitentovi zpátky za peníze nebo jiné finanční aktivum znamená, že nástroj s prodejní opcí splňuje definici finančního závazku.

| A13 | Zákaz zpětného odkupu popsaný v tomto příkladu se liší od omezení popsaných v odstavcích 19 a AG25 IAS 32. V nich uvedené restrikce jsou omezeními schopnosti účetní jednotky platit splatnou částku finančního závazku, tj. zamezují zaplacení závazku, jenom jsou-li splněny určité podmínky. Na rozdíl od toho, tento příklad popisuje nepodmíněný zákaz zpětného odkupu nad rámec určité částky, bez ohledu na schopnost účetní jednotky členské podíly zpětně odkoupit (tj. vzhledem ke svým peněžním prostředkům, ziskům nebo rozdělitelným rezervním fondům). V důsledku toho zákaz zpětného odkupu brání účetní jednotce, aby jí vznikl jakýkoli finanční závazek ze zpětného odkupu vyšší než určená částka vloženého kapitálu. Proto není část podílů, které jsou předmětem zákazu zpětného odkupu, finančním závazkem. Zatímco každý členský podíl může být zpětně odkoupen jednotlivě, část celkových nesplacených podílů není zpětně vykupitelná za jakýchkoli jiných okolností, než je likvidace účetní jednotky. |
| --- | --- |

A13

Zákaz zpětného odkupu popsaný v tomto příkladu se liší od omezení popsaných v odstavcích 19 a AG25 IAS 32. V nich uvedené restrikce jsou omezeními schopnosti účetní jednotky platit splatnou částku finančního závazku, tj. zamezují zaplacení závazku, jenom jsou-li splněny určité podmínky. Na rozdíl od toho, tento příklad popisuje nepodmíněný zákaz zpětného odkupu nad rámec určité částky, bez ohledu na schopnost účetní jednotky členské podíly zpětně odkoupit (tj. vzhledem ke svým peněžním prostředkům, ziskům nebo rozdělitelným rezervním fondům). V důsledku toho zákaz zpětného odkupu brání účetní jednotce, aby jí vznikl jakýkoli finanční závazek ze zpětného odkupu vyšší než určená částka vloženého kapitálu. Proto není část podílů, které jsou předmětem zákazu zpětného odkupu, finančním závazkem. Zatímco každý členský podíl může být zpětně odkoupen jednotlivě, část celkových nesplacených podílů není zpětně vykupitelná za jakýchkoli jiných okolností, než je likvidace účetní jednotky.

Příklad 5

Zadání

| A14 | Skutečnosti zadané pro tento příklad jsou shodné s příkladem 4. Navíc k rozvahovému dni požadavky na likviditu uložené místním právem brání účetní jednotce provádět zpětný odkup jakýchkoli členských podílů, pokud jimi držené peníze a krátkodobé investice nejsou vyšší než specifikovaná částka. Dopad tohoto požadavku na likviditu k rozvahovému dni je takový, že účetní jednotka nemůže vyplatit při zpětném odkupu členských podílů více než 50 000 p.j. |
| --- | --- |

A14

Skutečnosti zadané pro tento příklad jsou shodné s příkladem 4. Navíc k rozvahovému dni požadavky na likviditu uložené místním právem brání účetní jednotce provádět zpětný odkup jakýchkoli členských podílů, pokud jimi držené peníze a krátkodobé investice nejsou vyšší než specifikovaná částka. Dopad tohoto požadavku na likviditu k rozvahovému dni je takový, že účetní jednotka nemůže vyplatit při zpětném odkupu členských podílů více než 50 000 p.j.

Klasifikace

| A15 | Účetní jednotka stejně jako v příkladu 4 klasifikuje 750 000 p.j. jako vlastní kapitál a 150 000 p.j. jako finanční závazek. Je tomu tak proto, že částka klasifikovaná jako závazek vychází z nepodmíněného práva účetní jednotky na odmítnutí zpětného odkupu a nikoli z podmíněných omezení, která pouze brání zpětnému odkupu, když likvidita nebo jiné podmínky nejsou splněny, a to pouze do doby, dokud nejsou splněny. V tomto případě se použijí ustanovení odstavce 19 a AG25 IAS 32. |
| --- | --- |

A15

Účetní jednotka stejně jako v příkladu 4 klasifikuje 750 000 p.j. jako vlastní kapitál a 150 000 p.j. jako finanční závazek. Je tomu tak proto, že částka klasifikovaná jako závazek vychází z nepodmíněného práva účetní jednotky na odmítnutí zpětného odkupu a nikoli z podmíněných omezení, která pouze brání zpětnému odkupu, když likvidita nebo jiné podmínky nejsou splněny, a to pouze do doby, dokud nejsou splněny. V tomto případě se použijí ustanovení odstavce 19 a AG25 IAS 32.

Příklad 6

Zadání

| A16 | Stanovy účetní jednotky jí zakazují zpětně vykupovat členské podíly kromě rozsahu odpovídajícímu příjmům z emise dalších členských podílů novým nebo stávajícím členům během předešlých tří roků. Příjmy z emise členských podílů musí být použity k vykoupení podílů, na které členové uplatňují požadavky na zpětný odkup. Během předešlých tří let byly příjmy z emise členských podílů 12 000 p.j. a žádný členský podíl nebyl vykoupen. |
| --- | --- |

A16

Stanovy účetní jednotky jí zakazují zpětně vykupovat členské podíly kromě rozsahu odpovídajícímu příjmům z emise dalších členských podílů novým nebo stávajícím členům během předešlých tří roků. Příjmy z emise členských podílů musí být použity k vykoupení podílů, na které členové uplatňují požadavky na zpětný odkup. Během předešlých tří let byly příjmy z emise členských podílů 12 000 p.j. a žádný členský podíl nebyl vykoupen.

Klasifikace

| A17 | Účetní jednotka klasifikuje 12 000 p.j. členských podílů jako finanční závazky. V souladu se závěry popsanými v příkladu 4 nejsou členské podíly, které jsou předmětem nepodmíněného zákazu zpětného odkupu, finančními závazky. Takový nepodmíněný zákaz se použije na částku rovnající se příjmům z podílů vydaných dříve než před třemi roky, a proto je tato částka klasifikována jako vlastní kapitál. Částka rovnající se příjmům z jakýchkoli vydaných podílů v předešlých třech letech však není předmětem nepodmíněného zákazu na zpětný odkup. Příjmy z vydání členských podílů v předešlých třech letech proto dávají vzniknout finančním závazkům, dokud jsou k dispozici pro zpětný odkup členských podílů. Důsledkem toho má účetní jednotka finanční závazek rovnající se příjmům z podílů vydaných během předešlých tří let, snížených o jakékoli zpětné odkupy během tohoto období. |
| --- | --- |

A17

Účetní jednotka klasifikuje 12 000 p.j. členských podílů jako finanční závazky. V souladu se závěry popsanými v příkladu 4 nejsou členské podíly, které jsou předmětem nepodmíněného zákazu zpětného odkupu, finančními závazky. Takový nepodmíněný zákaz se použije na částku rovnající se příjmům z podílů vydaných dříve než před třemi roky, a proto je tato částka klasifikována jako vlastní kapitál. Částka rovnající se příjmům z jakýchkoli vydaných podílů v předešlých třech letech však není předmětem nepodmíněného zákazu na zpětný odkup. Příjmy z vydání členských podílů v předešlých třech letech proto dávají vzniknout finančním závazkům, dokud jsou k dispozici pro zpětný odkup členských podílů. Důsledkem toho má účetní jednotka finanční závazek rovnající se příjmům z podílů vydaných během předešlých tří let, snížených o jakékoli zpětné odkupy během tohoto období.

Příklad 7

Zadání

| A18 | Účetní jednotka je družstevní bankou. Místní zákony upravující působení družstevních bank stanovují, že alespoň 50 procent celkových „existujících závazků“ (termín definovaný v předpisech tak, aby zahrnoval účty členských podílů) má být ve formě členských kapitálových vkladů. Dopad tohoto předpisu je takový, že jestliže všechny existující závazky družstva jsou ve formě členských podílů, tak je všechny může od členů vykoupit. 31. prosince 20x1 má účetní jednotka celkové existující závazky 200 000 p.j., z nichž 125 000 p.j. představují účty členských podílů. Podmínky účtů členských podílů umožňují držiteli je umořit na požádání a ve stanovách účetní jednotky neexistují žádná omezení zpětného nákupu. |
| --- | --- |

A18

Účetní jednotka je družstevní bankou. Místní zákony upravující působení družstevních bank stanovují, že alespoň 50 procent celkových „existujících závazků“ (termín definovaný v předpisech tak, aby zahrnoval účty členských podílů) má být ve formě členských kapitálových vkladů. Dopad tohoto předpisu je takový, že jestliže všechny existující závazky družstva jsou ve formě členských podílů, tak je všechny může od členů vykoupit. 31. prosince 20x1 má účetní jednotka celkové existující závazky 200 000 p.j., z nichž 125 000 p.j. představují účty členských podílů. Podmínky účtů členských podílů umožňují držiteli je umořit na požádání a ve stanovách účetní jednotky neexistují žádná omezení zpětného nákupu.

Klasifikace

| A19 | V tomto příkladu jsou členské podíly klasifikovány jako finanční závazek. Zákaz zpětného odkupu je podobný zákazu popsanému v odstavcích 19 a AG25 IAS 32. Zákaz představuje podmíněné omezení schopnosti účetní jednotky platit částku finančního závazku, tj. je bráněno platbě závazku pouze tehdy, když jsou splněny specifické podmínky. Konkrétně, účetní jednotka by mohla být přinucena vykoupit celou částku členských podílů (125 000 p.j.), jestliže splatí veškeré své další závazky (75 000 p.j.). Proto zákaz zpětného odkupu nebrání účetní jednotce, aby jí vznikl finanční závazek k vykoupení více než specifikovaného počtu členských podílů nebo částky vloženého kapitálu. Zákaz dovoluje účetní jednotce pouze odložit zpětný odkup až do doby, kdy jsou splněny podmínky, tj. splacení ostatních závazků. Členské podíly v tomto příkladu nejsou předmětem nepodmíněného zákazu zpětného odkupu, a proto jsou klasifikovány jako finanční závazky. |
| --- | --- |

A19

V tomto příkladu jsou členské podíly klasifikovány jako finanční závazek. Zákaz zpětného odkupu je podobný zákazu popsanému v odstavcích 19 a AG25 IAS 32. Zákaz představuje podmíněné omezení schopnosti účetní jednotky platit částku finančního závazku, tj. je bráněno platbě závazku pouze tehdy, když jsou splněny specifické podmínky. Konkrétně, účetní jednotka by mohla být přinucena vykoupit celou částku členských podílů (125 000 p.j.), jestliže splatí veškeré své další závazky (75 000 p.j.). Proto zákaz zpětného odkupu nebrání účetní jednotce, aby jí vznikl finanční závazek k vykoupení více než specifikovaného počtu členských podílů nebo částky vloženého kapitálu. Zákaz dovoluje účetní jednotce pouze odložit zpětný odkup až do doby, kdy jsou splněny podmínky, tj. splacení ostatních závazků. Členské podíly v tomto příkladu nejsou předmětem nepodmíněného zákazu zpětného odkupu, a proto jsou klasifikovány jako finanční závazky.

---

| 8.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 175/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 175/12

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1074/2005

ze dne 7. července 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1227/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají produkčního potenciálu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | S cílem harmonizovat systém Společenství stanovený pro podpory na plochu pro všechna zemědělská odvětví by měla být změněna pravidla v odvětví vína, která se týkají odchylky použitelné v režimu restrukturalizace a přeměny vinic. |
| --- | --- |

(1)

S cílem harmonizovat systém Společenství stanovený pro podpory na plochu pro všechna zemědělská odvětví by měla být změněna pravidla v odvětví vína, která se týkají odchylky použitelné v režimu restrukturalizace a přeměny vinic.

| (2) | Tato změna bude mít za následek značnou administrativní zátěž. Vzhledem k tomu, že hospodářský rok pro víno začíná každoročně 1. srpna, je třeba stanovit použití tohoto nařízení pro žádosti o podporu schválené ode dne 1. srpna 2005. |
| --- | --- |

(2)

Tato změna bude mít za následek značnou administrativní zátěž. Vzhledem k tomu, že hospodářský rok pro víno začíná každoročně 1. srpna, je třeba stanovit použití tohoto nařízení pro žádosti o podporu schválené ode dne 1. srpna 2005.

| (3) | V článcích 16 a 17 nařízení Komise (ES) č. 1227/2000 (2) se stanoví pravidla pro financování režimu restrukturalizace a přeměny. |
| --- | --- |

(3)

V článcích 16 a 17 nařízení Komise (ES) č. 1227/2000 (2) se stanoví pravidla pro financování režimu restrukturalizace a přeměny.

| (4) | Pro rozpočtový rok 2005 byly členským státům přiděleny finanční příspěvky rozhodnutím Komise 2004/687/ES ze dne 6. října 2004, kterým se orientační finanční příspěvky pro členské státy na hospodářský rok 2004/05 stanoví pro určitý počet hektarů za účelem restrukturalizace a přeměny vinic podle nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 (3). |
| --- | --- |

(4)

Pro rozpočtový rok 2005 byly členským státům přiděleny finanční příspěvky rozhodnutím Komise 2004/687/ES ze dne 6. října 2004, kterým se orientační finanční příspěvky pro členské státy na hospodářský rok 2004/05 stanoví pro určitý počet hektarů za účelem restrukturalizace a přeměny vinic podle nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 (3).

| (5) | Pravidla obsažená v článcích 16 a 17 nařízení (ES) č. 1227/2000 zejména stanoví, že finanční prostředky přidělené členskému státu, jehož příslušné výdaje nebyly do 30. června ani vynaložené ani schválené, se přerozdělí mezi členské státy, jejichž vynaložené a schválené výdaje odpovídají výši příspěvku, který jim byl přidělen. Pravidla rovněž stanoví, že částky přidělené členským státům pro následující rozpočtový rok se přiměřeně sníží, pokud skutečné výdaje členských států do 30. června nedosáhnou 75 % částky původně přidělených příspěvků. |
| --- | --- |

(5)

Pravidla obsažená v článcích 16 a 17 nařízení (ES) č. 1227/2000 zejména stanoví, že finanční prostředky přidělené členskému státu, jehož příslušné výdaje nebyly do 30. června ani vynaložené ani schválené, se přerozdělí mezi členské státy, jejichž vynaložené a schválené výdaje odpovídají výši příspěvku, který jim byl přidělen. Pravidla rovněž stanoví, že částky přidělené členským státům pro následující rozpočtový rok se přiměřeně sníží, pokud skutečné výdaje členských států do 30. června nedosáhnou 75 % částky původně přidělených příspěvků.

| (6) | Některé členské státy, pro které je hospodářský rok 2004/05 prvním rokem použití režimu restrukturalizace a přeměny, mají těžkosti s prováděním uvedeného režimu. Použití pravidel podle článků 16 a 17 nařízení (ES) č. 1227/2000 by pro tyto státy mělo za následek nadměrné snížení prostředků určených na restrukturalizaci a přeměnu pro stávající a následující rozpočtový rok. |
| --- | --- |

(6)

Některé členské státy, pro které je hospodářský rok 2004/05 prvním rokem použití režimu restrukturalizace a přeměny, mají těžkosti s prováděním uvedeného režimu. Použití pravidel podle článků 16 a 17 nařízení (ES) č. 1227/2000 by pro tyto státy mělo za následek nadměrné snížení prostředků určených na restrukturalizaci a přeměnu pro stávající a následující rozpočtový rok.

| (7) | Je proto vhodné se dočasně a pro hospodářský rok 2004/05 vyvarovat těchto nadměrných snížení a stanovit možnost přiměřeného přerozdělení prostředků, pro něž nebyly příslušné výdaje ani uskutečněné ani zúčtované do 30. června 2005, mezi členské státy, které k tomuto datu ještě zcela nevyčerpaly své příspěvky a pro něž je hospodářský rok 2004/05 prvním rokem provádění režimu restrukturalizace a přeměny. |
| --- | --- |

(7)

Je proto vhodné se dočasně a pro hospodářský rok 2004/05 vyvarovat těchto nadměrných snížení a stanovit možnost přiměřeného přerozdělení prostředků, pro něž nebyly příslušné výdaje ani uskutečněné ani zúčtované do 30. června 2005, mezi členské státy, které k tomuto datu ještě zcela nevyčerpaly své příspěvky a pro něž je hospodářský rok 2004/05 prvním rokem provádění režimu restrukturalizace a přeměny.

| (8) | Podobné ustanovení bylo použito v roce 2001 během prvního roku provádění režimu restrukturalizace a přeměny vinic. Vzhledem k tomu, že úsilí vynaložené členskými státy, pro něž je hospodářský rok 2004/05 prvním rokem provádění tohoto režimu, je větší než úsilí zaznamenané u některých členských států během hospodářského roku 2000/01, je třeba stanovit možnost přerozdělení prostředků na vyšší úrovni, než byla úroveň v roce 2001. |
| --- | --- |

(8)

Podobné ustanovení bylo použito v roce 2001 během prvního roku provádění režimu restrukturalizace a přeměny vinic. Vzhledem k tomu, že úsilí vynaložené členskými státy, pro něž je hospodářský rok 2004/05 prvním rokem provádění tohoto režimu, je větší než úsilí zaznamenané u některých členských států během hospodářského roku 2000/01, je třeba stanovit možnost přerozdělení prostředků na vyšší úrovni, než byla úroveň v roce 2001.

| (9) | Nařízení (ES) č. 1227/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 1227/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídicího výboru pro víno, |
| --- | --- |

(10)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídicího výboru pro víno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1227/2000 se mění takto:

| 1. | V článku 15 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
  „4.   Pro účely tohoto článku je při kontrolách dotyčných ploch přípustná odchylka 5 %.
  Rozpětí odchylky stanovené v prvním pododstavci se nevztahuje na platbu podpor.“. |
| --- | --- |

1.

V článku 15 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Pro účely tohoto článku je při kontrolách dotyčných ploch přípustná odchylka 5 %.

Rozpětí odchylky stanovené v prvním pododstavci se nevztahuje na platbu podpor.“.

| 2. | V článku 15a se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Pro účely tohoto článku je při kontrolách dotyčných ploch přípustná odchylka 5 %.
  Rozpětí odchylky stanovené v prvním pododstavci se nevztahuje na platbu podpor.“. |
| --- | --- |

2.

V článku 15a se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Pro účely tohoto článku je při kontrolách dotyčných ploch přípustná odchylka 5 %.

Rozpětí odchylky stanovené v prvním pododstavci se nevztahuje na platbu podpor.“.

| 3. | V článku 17 nařízení (ES) č. 1227/2000 se doplňuje odstavec 9, který zní:
  „9.   Pokud jde o rozpočtový rok 2005:






  a) | každý členský stát, pro který je hospodářský rok 2004/05 prvním rokem použití režimu restrukturalizace a přeměny a který v souladu s čl. 16 odst. 1 písm. a) a b) nahlásí Komisi částku nižší než 90 % finančního příspěvku, který mu byl přidělen podle rozhodnutí Komise 2004/687/ES (4), může nejpozději do 10. července 2005 zaslat Komisi žádost o další financování výdajů v rozpočtovém roce 2005, které převyšují částkou nahlášenou Komisi podle čl. 16 odst. 1 písm. a) a b) a maximálně do výše 90 % finančního příspěvku, který mu byl přidělen podle rozhodnutí 2004/687/ES; |
| --- | --- | --- |

3.

V článku 17 nařízení (ES) č. 1227/2000 se doplňuje odstavec 9, který zní:

„9.   Pokud jde o rozpočtový rok 2005:

a)

každý členský stát, pro který je hospodářský rok 2004/05 prvním rokem použití režimu restrukturalizace a přeměny a který v souladu s čl. 16 odst. 1 písm. a) a b) nahlásí Komisi částku nižší než 90 % finančního příspěvku, který mu byl přidělen podle rozhodnutí Komise 2004/687/ES (4), může nejpozději do 10. července 2005 zaslat Komisi žádost o další financování výdajů v rozpočtovém roce 2005, které převyšují částkou nahlášenou Komisi podle čl. 16 odst. 1 písm. a) a b) a maximálně do výše 90 % finančního příspěvku, který mu byl přidělen podle rozhodnutí 2004/687/ES;

| b) | žádosti o další financování předané Komisi podle čl. 16 odst. 1 písm. c) členskými státy, na které se nevztahuje písm. a) tohoto odstavce, se zohledňují poměrem, s použitím prostředků dostupných po odečtení celkové přijaté částky nahlášených výdajů za všechny členské státy podle čl. 16 odst. 1 písm. a) a b) a po odečtení všech výdajů přijatých podle písm. a) tohoto odstavce; |
| --- | --- |

b)

žádosti o další financování předané Komisi podle čl. 16 odst. 1 písm. c) členskými státy, na které se nevztahuje písm. a) tohoto odstavce, se zohledňují poměrem, s použitím prostředků dostupných po odečtení celkové přijaté částky nahlášených výdajů za všechny členské státy podle čl. 16 odst. 1 písm. a) a b) a po odečtení všech výdajů přijatých podle písm. a) tohoto odstavce;

| c) | Komise sdělí co možná nejdříve všem členským státům výši jejich konečného finančního příspěvku na rozpočtový rok 2005. |
| --- | --- |

c)

Komise sdělí co možná nejdříve všem členským státům výši jejich konečného finančního příspěvku na rozpočtový rok 2005.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ustanovení čl. 1 bodů 1 a 2 se použijí pro žádosti o podporu schválené ode dne 1. srpna 2005.

Ustanovení čl. 1 bodu 3 se použijí ode dne 1. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. července 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1795/2003 (Úř. věst. L 262, 14.10.2003, s. 13).

1

(2)  Úř. věst. L 143, 16.6.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1389/2004 (Úř. věst. L 255, 31.7.2004, s. 7).

2

(3)  Úř. věst. L 313, 12.10.2004, s. 23.

3

(4)  Úř. věst. L 313, 12.10.2004, s. 23.“.

4

---

| 8.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 175/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1075/2005

ze dne 7. července 2005

o vydávání vývozních licencí v odvětví vína

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 883/2001 ze dne 24. dubna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro obchod se třetími zeměmi s produkty v odvětví vína (1), a zejména na článek 7 a čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Čl. 63 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (2) omezuje poskytování vývozních náhrad pro produkty v odvětví vína na objemy a výdaje, které jsou obsaženy v dohodě o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání. |
| --- | --- |

(1)

Čl. 63 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (2) omezuje poskytování vývozních náhrad pro produkty v odvětví vína na objemy a výdaje, které jsou obsaženy v dohodě o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání.

| (2) | Článek 9 nařízení (ES) č. 883/2001 stanoví podmínky, za nichž může Komise přijmout zvláštní opatření, která zamezí překročení množství stanovených v uvedené dohodě nebo rozpočtu, který je podle ní k dispozici. |
| --- | --- |

(2)

Článek 9 nařízení (ES) č. 883/2001 stanoví podmínky, za nichž může Komise přijmout zvláštní opatření, která zamezí překročení množství stanovených v uvedené dohodě nebo rozpočtu, který je podle ní k dispozici.

| (3) | Na základě informací o žádostech o vývozní licence, které měla Komise k dispozici dne 6. července 2005, by množství, jež jsou ještě dostupná pro období do dne 31. srpna 2005 pro místo určení oblasti 1. Afriku a 3: východní Evropu podle čl. 9 odst. 5 nařízení (ES) č. 883/2001, mohla být překročena, pokud nebude omezeno vydávání vývozních licencí se stanovením náhrady předem. Proto by měla být pro množství oznámená od 29. června do 5. července 2005 stanovena jednotná procentní sazba přijetí a pro tyto oblasti pozastaveno do 16. září 2005 podávání žádostí a vydávání licencí, |
| --- | --- |

(3)

Na základě informací o žádostech o vývozní licence, které měla Komise k dispozici dne 6. července 2005, by množství, jež jsou ještě dostupná pro období do dne 31. srpna 2005 pro místo určení oblasti 1. Afriku a 3: východní Evropu podle čl. 9 odst. 5 nařízení (ES) č. 883/2001, mohla být překročena, pokud nebude omezeno vydávání vývozních licencí se stanovením náhrady předem. Proto by měla být pro množství oznámená od 29. června do 5. července 2005 stanovena jednotná procentní sazba přijetí a pro tyto oblasti pozastaveno do 16. září 2005 podávání žádostí a vydávání licencí,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Vývozní licence se stanovením náhrady předem pro produkty v odvětví vína, o něž bylo požádáno ve dnech 29. června až 5. července 2005 podle nařízení (ES) č. 883/2001, se vydají ve výši 67,34 % množství požadovaných pro oblast 1. Afriku a ve výši 78,57 % množství požadovaných pro oblast 3: východní Evropu.

2.   Vydávání vývozních licencí pro produkty v odvětví vína uvedených v odstavci 1, o něž bylo požádáno ode dne 6. července 2005 a podávání žádostí o vývozní licence ode dne 8. července 2005 pro oblast určení 1. Afriku a 3: východní Evropu se pozastavuje do dne 16. září 2005.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 8. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. července 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 128, 10.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 908/2004 (Úř. věst. L 163, 30.4.2004, s. 56).

1

(2)  Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1795/2003 (Úř. věst. L 262, 14.10.2003, s. 13).

2

---

| 8.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 175/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 175/15

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1076/2005

ze dne 7. července 2005,

kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na protokol 4 o bavlně, který je přiložen k aktu o přistoupení Řecka, naposledy pozměněný nařízením Rady (ES) č. 1050/2001 (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny (2), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu (3). Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu (3). Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny.

| (2) | V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů. Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní. Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů. Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní. Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1591/2001.

| (3) | Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny, |
| --- | --- |

(3)

Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Stanovuje se, že světová tržní cena nevyzrněné bavlny uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 činí 22,569 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 8. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. července 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 210, 3.8.2001, s. 10. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1486/2002 (Úř. věst. L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 8.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 175/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 175/16

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 6. července 2005,

kterým se přiznávají odchylky za účelem uvedení statistických systémů členských států do souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí

(oznámeno pod číslem K(2005) 1861)

(Pouze anglické, české, dánské, estonské, francouzské, italské, litevské, lotyšské, německé, polské, řecké, slovenské, slovinské a španělské znění je závazné)

(2005/488/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 ze dne 10. března 2004 o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí (1), a zejména na čl. 6 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na žádosti České republiky, Dánského království, Spolkové republiky Německo, Estonské republiky, Řecké republiky, Španělského království, Francouzské republiky, Irska, Italské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Lucemburského velkovévodství, Republiky Malta, Rakouské republiky, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Účelem nařízení (ES) č. 501/2004 je stanovení seznamu a vymezení hlavních charakteristik kategorií Evropského systému účtů (ESA 95) pro finanční transakce a finanční aktiva a závazky pro sektor vládních institucí a každý z jeho subsektorů. Členské státy musí čtvrtletně předávat údaje Komisi (Eurostatu) na základě postupného přechodu. |
| --- | --- |

(1)

Účelem nařízení (ES) č. 501/2004 je stanovení seznamu a vymezení hlavních charakteristik kategorií Evropského systému účtů (ESA 95) pro finanční transakce a finanční aktiva a závazky pro sektor vládních institucí a každý z jeho subsektorů. Členské státy musí čtvrtletně předávat údaje Komisi (Eurostatu) na základě postupného přechodu.

| (2) | Podle čl. 6 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 501/2004 však může Komise členským státům přiznat jednu nebo více odchylek od lhůty pro předání čtvrtletních údajů stanovené nařízením. Tyto odchylky se přiznávají pro různé účely a podléhají různým podmínkám. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 6 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 501/2004 však může Komise členským státům přiznat jednu nebo více odchylek od lhůty pro předání čtvrtletních údajů stanovené nařízením. Tyto odchylky se přiznávají pro různé účely a podléhají různým podmínkám.

| (3) | V souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 501/2004 několik orgánů členských států dopisem požádalo o přiznání odchylek, které by jim umožnily uvést vnitrostátní statistické systémy do souladu s požadavky nařízení. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 501/2004 několik orgánů členských států dopisem požádalo o přiznání odchylek, které by jim umožnily uvést vnitrostátní statistické systémy do souladu s požadavky nařízení.

| (4) | Podle informací poskytnutých Eurostatu jsou žádosti členských států o odchylku důsledkem potřeby provést větší změny vnitrostátních statistických systémů, aby bylo dosaženo úplné shody s nařízením (ES) č. 501/2004. Žádané odchylky by proto měly být přiznány v plném rozsahu, |
| --- | --- |

(4)

Podle informací poskytnutých Eurostatu jsou žádosti členských států o odchylku důsledkem potřeby provést větší změny vnitrostátních statistických systémů, aby bylo dosaženo úplné shody s nařízením (ES) č. 501/2004. Žádané odchylky by proto měly být přiznány v plném rozsahu,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Členským státům uvedeným v příloze, za podmínek a s výhradou omezení v ní stanovených, se přiznávají odchylky za účelem umožnění těmto členským státům uvést své vnitrostátní statistické systémy do souladu s nařízením (ES) č. 501/2004.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno České republice, Dánskému království, Spolkové republice Německo, Estonské republice, Řecké republice, Španělskému království, Francouzské republice, Irsku, Italské republice, Kyperské republice, Lotyšské republice, Litevské republice, Lucemburskému velkovévodství, Republice Malta, Rakouské republice, Polské republice, Republice Slovinsko a Slovenské republice.

V Bruselu dne 6. července 2005.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 81, 19.3.2004, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

| Země | Čtvrtletní údaje, pro které se přiznávají odchylky týkající se finančních transakcí a/nebo finančních aktiv a pasiv a/nebo souvisejících sektorů nebo subsektorů | Lhůta |
| --- | --- | --- |
| Česká republika | — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |

Země

Čtvrtletní údaje, pro které se přiznávají odchylky týkající se finančních transakcí a/nebo finančních aktiv a pasiv a/nebo souvisejících sektorů nebo subsektorů

Lhůta

Česká republika

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

| — | F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Dánsko

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Německo

| — | F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktiva pro sektor S.13 a subsektory S.1311, S.1312 a S.1313 a F.511/AF.511 – aktiva pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktiva pro sektor S.13 a subsektory S.1311, S.1312 a S.1313 a F.511/AF.511 – aktiva pro subsektor S.1311

| — | F.34/AF.34, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – pasiva pro sektor S.13 a subsektory S.1311, S.1312, S.1313 a S.1314 |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – pasiva pro sektor S.13 a subsektory S.1311, S.1312, S.1313 a S.1314

| — | F.34/AF.34, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktiva pro subsektor S.1314 |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktiva pro subsektor S.1314

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Estonsko

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

| — | F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Řecko

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

| — | F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Španělsko

| — | F.34/AF.34 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

prosinec 2005

Francie

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a subsektory S.1313 a S.1314 |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a subsektory S.1313 a S.1314

| — | F.7/AF.7 – aktiva a pasiva pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 – aktiva a pasiva pro subsektor S.1311

prosinec 2005

Irsko

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

červen 2005

Itálie

| — | F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

prosinec 2005

Kypr

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

| — | F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Lotyšsko

| — | F.1, F.2, F.331, F.332, F.34, F.41, F.42, F.5, F.61, F.62, F.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory a F.511 a F.21 pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.1, F.2, F.331, F.332, F.34, F.41, F.42, F.5, F.61, F.62, F.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory a F.511 a F.21 pro subsektor S.1311

| — | AF.5 aktiva pro sektor S.13 a subsektory S.1311 a S.1313, a AF.511 aktiva pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

AF.5 aktiva pro sektor S.13 a subsektory S.1311 a S.1313, a AF.511 aktiva pro subsektor S.1311

| — | F.7 aktiva pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.7 aktiva pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

| — | členění podle sektorů protistrany pro AF.41 aktiva pro subsektor S.1311 a pro AF.5 aktiva pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro AF.41 aktiva pro subsektor S.1311 a pro AF.5 aktiva pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Litva

| — | F.5/AF.5, F.511/AF.511 a F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.5/AF.5, F.511/AF.511 a F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

| — | členění podle sektorů protistrany pro F.5/AF.5 pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro F.5/AF.5 pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Lucembursko

| — | F.61/AF.61, F.62/AF.62 a F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.61/AF.61, F.62/AF.62 a F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

prosinec 2005

Malta

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

| — | F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Rakousko

| — | F.41/AF.41, F.42/AF.42 – aktiva pro sektor S.13 a subsektory S.1312 a S.1313 |
| --- | --- |

—

F.41/AF.41, F.42/AF.42 – aktiva pro sektor S.13 a subsektory S.1312 a S.1313

| — | F.7/AF.7 – aktiva a pasiva pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 – aktiva a pasiva pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

prosinec 2005

Polsko

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

| — | F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Slovinsko

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

| — | F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

Slovensko

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 pro sektor S.13 a veškeré jeho subsektory

| — | F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 a F.21/AF.21 pro subsektor S.1311

| — | členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314 |
| --- | --- |

—

členění podle sektorů protistrany pro subsektory S.1311 a S.1314

prosinec 2005

---

| 8.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 175/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 175/20

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 6. července 2005,

kterým se povolují odchylky některým členským státům, pokud jde o první předání čtvrtletních údajů podle nařízení Rady (ES) č. 1222/2004

(oznámeno pod číslem K(2005) 1874)

(Pouze české, dánské, francouzské, polské, portugalské, řecké a slovinské znění je závazné)

(2005/489/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1222/2004 ze dne 28. června 2004 o sestavování a předávání údajů o čtvrtletním veřejném zadlužení (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení č. 1222/2004 stanoví sestavování a předávání údajů o čtvrtletním veřejném zadlužení, přičemž používá definici veřejného zadlužení s výjimkou referenčního období stejně jako nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (2). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení č. 1222/2004 stanoví sestavování a předávání údajů o čtvrtletním veřejném zadlužení, přičemž používá definici veřejného zadlužení s výjimkou referenčního období stejně jako nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (2).

| (2) | Ustanovení čl. 2 odst. 3 nařízení č. 1222/2004 stanoví, že pokud vnitrostátní statistické systémy vyžadují závažné změny, může Komise výjimečně prodloužit lhůtu pro první předání čtvrtletních údajů nejvýše o jeden rok. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 2 odst. 3 nařízení č. 1222/2004 stanoví, že pokud vnitrostátní statistické systémy vyžadují závažné změny, může Komise výjimečně prodloužit lhůtu pro první předání čtvrtletních údajů nejvýše o jeden rok.

| (3) | O tyto odchylky požádaly příslušné orgány České republiky, Dánska, Řecka, Francie, Polska, Portugalska a Slovinska. |
| --- | --- |

(3)

O tyto odchylky požádaly příslušné orgány České republiky, Dánska, Řecka, Francie, Polska, Portugalska a Slovinska.

| (4) | Podle informací, které Komise (Eurostat) obdržela, je příčinou těchto žádostí dotčených členských států skutečnost, že jsou vyžadovány důležité změny jejich statistických systémů, které nemohou být provedeny před 31. prosincem 2004. |
| --- | --- |

(4)

Podle informací, které Komise (Eurostat) obdržela, je příčinou těchto žádostí dotčených členských států skutečnost, že jsou vyžadovány důležité změny jejich statistických systémů, které nemohou být provedeny před 31. prosincem 2004.

| (5) | Požadované odchylky by proto měly být povoleny, |
| --- | --- |

(5)

Požadované odchylky by proto měly být povoleny,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Členským státům uvedeným v článku 2 tohoto rozhodnutí se povolují odchylky od lhůty pro první předání údajů o čtvrtletním veřejném zadlužení stanovené nařízením (ES) č. 1222/2004.

Platnou lhůtou pro tyto členské státy je 31. prosinec 2005.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno České republice, Dánskému království, Řecké republice, Francouzské republice, Polské republice, Portugalské republice a Slovinské republice.

V Bruselu dne 6. července 2005.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 233, 2.7.2004, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 351/2002 (Úř. věst. L 55, 26.2.2002, s. 23).

2

---

| 8.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 175/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 175/21

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 7. července 2005,

kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých potrubních tvarovek pocházejících z Tchaj-wanu a Vietnamu

(2005/490/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) dne 11. srpna 2004 informovala Komise po konzultaci o zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozu do Společenství potrubních tvarovek (jiných než litinových tvarovek, přírub a tvarovek se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s maximálním vnějším průměrem nepřesahujícím 609,6 mm, a to takového typu, který se používá ke svařování natupo nebo jiným účelům, pocházejících z Tchaj-wanu a Vietnamu, obvykle kódů KN 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 a 7307 99 90. |
| --- | --- |

(1)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) dne 11. srpna 2004 informovala Komise po konzultaci o zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozu do Společenství potrubních tvarovek (jiných než litinových tvarovek, přírub a tvarovek se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s maximálním vnějším průměrem nepřesahujícím 609,6 mm, a to takového typu, který se používá ke svařování natupo nebo jiným účelům, pocházejících z Tchaj-wanu a Vietnamu, obvykle kódů KN 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 a 7307 99 90.

| (2) | Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podle článku 5 základního antidumpingového nařízení podal dne 28. června 2004 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby těchto potrubních tvarovek ve Společenství. Podnět obsahoval přímé důkazy o existenci dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podle článku 5 základního antidumpingového nařízení podal dne 28. června 2004 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby těchto potrubních tvarovek ve Společenství. Podnět obsahoval přímé důkazy o existenci dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.

| (3) | Komise o zahájení řízení oficiálně informovala vyvážející výrobce ve Vietnamu a Tchaj-wanu, dovozce/obchodníky a jejich sdružení, dodavatele a uživatele, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, zástupce dotčených vyvážejících zemí a stěžující si výrobce ve Společenství. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(3)

Komise o zahájení řízení oficiálně informovala vyvážející výrobce ve Vietnamu a Tchaj-wanu, dovozce/obchodníky a jejich sdružení, dodavatele a uživatele, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, zástupce dotčených vyvážejících zemí a stěžující si výrobce ve Společenství. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

II.   STAŽENÍ PODNĚTU A ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ

| (4) | Dopisem Komisi ze dne 23. března 2005 žadatel oficiálně stáhl svůj podnět. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem Komisi ze dne 23. března 2005 žadatel oficiálně stáhl svůj podnět.

| (5) | Podle čl. 9 odst. 1 základního antidumpingového nařízení platí, že pokud je podnět stažen, může být řízení zastaveno s výjimkou případu, kdy to není v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 9 odst. 1 základního antidumpingového nařízení platí, že pokud je podnět stažen, může být řízení zastaveno s výjimkou případu, kdy to není v zájmu Společenství.

| (6) | Komise se domnívala, že toto řízení by mělo být zastaveno, neboť šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že zastavení není v zájmu Společenství. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost se vyjádřit. Žádné připomínky však nebyly obdrženy. |
| --- | --- |

(6)

Komise se domnívala, že toto řízení by mělo být zastaveno, neboť šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že zastavení není v zájmu Společenství. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost se vyjádřit. Žádné připomínky však nebyly obdrženy.

| (7) | Komise proto dospěla k závěru, že antidumpingové řízení týkající se dovozu některých potrubních tvarovek pocházejících z Tchaj-wanu a Vietnamu do Společenství by mělo být zastaveno bez uložení antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(7)

Komise proto dospěla k závěru, že antidumpingové řízení týkající se dovozu některých potrubních tvarovek pocházejících z Tchaj-wanu a Vietnamu do Společenství by mělo být zastaveno bez uložení antidumpingových opatření.

| (8) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem poradního výboru, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem poradního výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Jediný článek

Antidumpingové řízení týkající se dovozu potrubních tvarovek (jiných než litinových tvarovek, přírub a tvarovek se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s maximálním vnějším průměrem nepřesahujícím 609,6 mm, a to takového typu, který se používá ke svařování natupo nebo jiným účelům, obvykle kódů KN 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 a 7307 99 90 a pocházejících z Tchaj-wanu a Vietnamu se zastavuje.

V Bruselu dne 7. července 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. C 203, 11.8.2004, s. 5.

2

---